232 
Centaurea Edelii Prodán 
C. pallida Friv. X C. rhenana Bon. 
Planta adprcsse cana. Radix lignosa, fusiformis. Caulis 
erectus, strictus, ad 75 cm. altus, angulatus, a parte média vei 
in parte superiore in paniculam polycephalam divisus. Ramis 
tennibus 1 — 3-cephalis. Fólia basalía et caulina inferiora breviter 
petiolata, caulina média sessilia, pinnatisecta ambitu obovata vei 
oblonga, segmentis lanceola is vei oblongo-lanceolatis, integris 
(rarius lacinia aucta), 3—8 mm. latis, fólia superiora et ramea dimi- 
nuta saepius lineari-oblonga vei lanceolala, bracteata, integra, 
1 — 1^/2 ( — 2) cm. longa; omnia mucronata. Capitula ovata apice 
constricta, 14 mm. longa et 10 mm. lata, 
Squamae anthodii pallide virides, nervoso-striatae, adpresse 
canae vei glabrescentes, hyalino-marginatae. Appendices seriei 
intimae ovatae, scariosae, fuívae, caeterarum squamarum in apicem 
fulvum minutum brevissime rigide acutatum productae, ad marginem 
decurrentes bruneae vei fulvae, pectinato-fimbriatae, fimbriis fulvis, 
flexuosis utrinque 6 — 8. Corollae pallide roseae vei roseae, margi- 
nales radiantes. Achenia 3 mm. longa saepius glabra vei parce 
pilosula. 
Pappus albidus 1 — G /2 mm. longus. Habitat in Románia. 
Prope oppidum Birlad in monte «Dealul-Mare» Légi m. Augusto 
a. 1912. In memóriám divi Julii Edel 2 ) dicata. 
A C. pallida Fmv.-tól kölcsö- 
nözte termetét, szürkés-fehéres 
mezét, elágazását, a levelek 
szabdaltságát, a fészkek na- 
gyobb mértékű duzzadtságát, 
a fészekpikkelyek halványzöld 
színét, porcogós szegélyét és 
a fészekpikkelyek tetejéből ki- 
nyúló rövid, merev, sárgás 
szálkáját. 
A C. rhenana Bor. befolyá- 
sára mutat a növény magas- 
sága, a fészekpikkelyek szé- 
lesebb és rövidebb alakja és 
ezeknek tetején található bar- 
nás folt, a rojtok finomabb és 
vékonyabb alkata és száma, 
végül a termés hossza. 
A C. rhenana- tói való leg- 
főbb eltérése abban mutatko- 
zik. 
hogy 
a fészekpikkelyek- 
Von C. palhda hat dieser 
Bastard die Tracht, die grau- 
lich-weisse Bekleidungylie Yer- 
ástelung, Zuschnitt dér Bliitter 
Grösse und Dieke dér Köpf- 
chen, bleich-grüne Farbe und 
knorpeligen Rand dér Köpf- 
chenschuppen sowieden kurzen 
starren, gelblichen Enddorn, 
von C. rhenana aber den hohen 
’NYuchs, die kürzeren und brei- 
teren unter dér Spitze gelbge- 
fleckten Köpfchenschuppen, die 
dünneren und feineren Anháng- 
selfransen und die Lángé dér 
Frucht geerbt. 
Sie ist v. C. rhenana haupt- 
sáchlich darin verscbieden,dass 
an ikren Köpfchenschuppen das 
2 ) Auctoris oporis «Beinerkung'en über die Vegetatiou dér Moldau» (Verh. 
des Zool.-bot. Ver. Wien 1853.). 
