233 
nek hiányzik a rhenana - ra jel- 
lemző háromszög alakú barna 
vagy fekete függeléke ; ugyanis 
ennek fészekpikkelye egye- 
nesen átmegy a rövid sárgás 
merev szálkába, de e szálka 
tövében található barna (több- 
nyire félholdalakú) folt már a 
rhenana - tói származik. 
für C. rhenana so charakteri- 
stische braune oder schwarz- 
liche dreieckige Anhangsel 
nicht ausgebildet ist und dass 
die Schuppen unmittelbar in 
den kurzen, steifen Enddorn 
auslaufen ; die Spur des brau- 
nen Anlüingsels dér C. rhenana 
ist nur in Form eines braunli- 
chen, zumeist halbmondförmi- 
genFleckes unter dér Ursprungs- 
stelle des Enddornes angedeutet. 
Centaurea Guébhardii Prodán 
C. diffusa Lám. X C. arenaria M. B. 
Tota planta arachnoideo-canescenti tomentosa. Caulis erectus, 
angulatus, ad angulos scaber, a basi paniculato-ramosus, ramis 
numerosis divaricato-ramosis, polyeephalis. Fólia caulina pinnati- 
fida, segmentis lineari lanceolatis mucronatis, ad marginem et in 
pagina inferiore setulis minimis aspera. Capitula cylindracea, 
10 — 11 mm. longa et 5 — 6 mm. lata. Squamae antkodii virides 
vei pallide-virides, nervoso striatae. Appendices seriei intimae 
scariosae lanceolatae caeterarum serierum bruneae, triangulari- 
lanceolatae in mucronem subulatum 1 — 2 mm. productae, pectinato- 
fimbriatae, timbriis utrinque 4— 5 membranaceis, pallidis, flexuosis, 
infra fimbrias utrinque auricula scariosa pellucida praed tae. Co- 
rollae roseae, uiodiee radiantes. Achenia olivaceo-viridia vei brunea, 
2Va mm. longa. Pappus V 2 — 1 mm. longus. 
Habitat in Románia in 
meridionali Dobrogeae. In 
collibus prope pagum Hársova, Légit P. Enculescu assistens in- 
stituti geologici Romániáé, m. Augusto a. 1912. In memóriám divi 
Caroli Guébhard 3 ) dicata. 
A C. diffusa Lam-íóI köl- 
csönözte termetét, sűrűn ágas- 
bokros elágazását, leveleinek 
szabdaltságát, szeleteinek alak- 
ját. feltűnő nagyszámú fészkeit, 
a fészekpikkelyek függeléké- 
nek 1 — 2 mm. hosszú vagy 
még hosszabb szálkáját. 
A C. arenaria M. B. befo- 
lyása mutatkozik a növény 
szürkés pókhálószerü molyhos- 
Von C. diffusa besitzt die- 
sel’ Bastard den Wuchs. die 
reiche, buscbige Verastelung, 
den Zuschnitt dér Blatter, Form 
dér Blattsegmente, die grosse 
Zahl dér Blütenköpfehen, den 
1 — 2 mm. lángén oder noeh 
liingeren Enddorn dér Ivöpf- 
chenschuppen. 
\'on C. arenaria hat sie die 
weicke, spinnwebartige, etwas 
wollige Bekleidung, die grösse- 
s ) Aurtoris operis «Ennmeratio plantarum, quas per annos 1842 et 
1848 in Moldávia eollearit et observavit (Mscr.) et «Notice géographique et bo- 
tanique sur la Moldavie» (Arch. des Sciences phys. et nat. 1849). 
