234 
ságában, nagyobb és duzzad- 
tabb fészkeiben, a fészekpik- 
kelyek függelékeinek vékony 
hártyás rojtjaiban, a rojtok tö- 
vében található áttetsző vékony 
hártyában. 
ren u.diekeren Blütenköpfchen, 
die dünnen, háutigen Fransen 
des Anhiingsels, und die ara 
Grunde dér Fransen vorfind- 
bare, durchscheinende Mem- 
brán. 
Centaurea Szuráki Piradán. 
(C. diffusa Lám. X G. Kanitziana Janka). 
Parce araehnoidea tomentosa. Caulis erectus vei adscendens, 
25—55 cm. altus, angulatus, ad angolos scaber, a parte inferiore 
paniculato-ramosus, ramis paucis divaricato ramulosis (ut apud 
C. diffusara), vei caulis jam a raedio paniculato-ramosus, ramis 
simplicibus vei iterum ramulosis (ut apud C. Kanitzianam). Fólia 
petiolata, caulina sessilia, pinnati-vel bipinnatisecta, segmentis 
lanceolatis, mucronatis, fólia suprema lanceolata indivisa. Capitula 
oblongo-cvlindracea vei ovato-cylindracea, 8 mm. longa et 4 mm. 
lata. Squamae anthodii pallide-virides, scariosae, inconspicue ner- 
voso-striatae. Appendices seriei intimae scariosae, ovatae, caeterarum 
serierum paklidé stramineae, triangulari-lanceolatae, in spinam 
subulatam 1 — G /2 mm. longam productae, sub spina pectinato- 
fimbriatae, timbriis utrinque 4 — 5 ( — 6) albidis, inferioribus con- 
fluentibus, fimbriae inferiores utrinque membrana scariosa pellucida 
conjunctae. 
Corollae albidae, marginales vix radiantes. Capitula multi- 
flora. Achenia ’2— 2 x / 2 mm. longa, fuscescentia, saepius glabra, 
papposa. Pappus 1 / 2 — 1 mm. longus. 
Habitat in Románia, in prov. Dobrogea. Légi in vineis inter 
pagum Tari verde et Cojelac inter parentes d. 24 Julii m. a. 1912. 
Dicata in lionorem doctoris Joh. Szukák custodis Mus. Nat. 
Hungarici. 
Diese Pflanze steht im 
Wuchse zwischen den zwei 
Stammeltern. Von C. diffusa 
hat sie den Zuschnitt dér Bliit- 
ter, die grosse Zahl u. Form 
dér Biiltenköpfchen, die stroh- 
gelbe Farbe dér Schuppenan- 
Termete a két tőfaj között 
áll. A C. diffusa Lam.-íóI köl- 
csönözte a levelek szabdaltsá- 
gát, a fészkek nagyobb számát, 
alakját, a fészekpikkelyek füg- 
gelékének szalmasárga színét, 
1 — G /2 mm. hosszú tövisét, 
rojtjainak ritkább elhelyezését, 
a rojtok és virágok fehér színét. 
A C. Kanitziana Janka be- 
folyására mutat némely rojtok 
puhasága, fészekpikkelyek tö- 
vében levő rojtok összefolyása, 
valamint ezek tövében található 
átlátszó fehér hártya, a bóbita 
jeleidéte. 
hiingsel, den 1 — G /2 mm. lán- 
gén Enddorn, den schíitteren 
Stand dér Fransen, die weisse 
Farbe dér Fransen u. d. Blüten. 
Dér Einfiuss von C. Kanitziana 
áussert sich in dér Weichheit 
dér Fransen, im Zusammen- 
fiiessen dér unteren Fransen 
und in dér am Grunde dersel- 
