s legföljebb 400 m. magasságig terem, Turóczmegyében azonban 
meszes talajon s kb. 900 m. magasságban fordul elő. 
C. ciliídus Wahlbg. Az előbbi társaságában. 
Trifolium badium Schreb. Nedves réteken, Turcsek mellett. 
Astragalus danicus Retz. Füves térségen, Szent-György 
mellett. 
Linum flavum L. Raksa és Háj közt fekvő és a vetések 
közül kiemelkedő dombok oldalán seregesen. Gyéren a Tisztán c. 
800 m. magasságban, ahol Hulják J. barátommal gyűjtöttük. 
Callitriche verna L. Nedves helyeken a Dubovói erdőben, 
Stubnyafürdő mellett. 
Hypericum humifusum L. Parlagokon és legelőkön Dubovó 
mellett az Álchimilla arvensis társaságában. 
Hypericum quadrangulum X tetrapterum Lasch. A Béli patak 
mentén a Kriván-Fátrában. 
Viola lutea Huds. A Krizsna, Pustalovca és a Ploska havasok 
tetején, a Nagy-Fátrában. 
Daphne Cneorum L. Tűz són J. a turóczi I). Cneorumot Verloti x ) 
néven különbözteti meg s a «Botanikai Közlemények)) 1911. évi 
5 — 6 füzet 15. oldalán felsorolt lelőhelyek közt felemlíti Blatniczát 
és az Osztry-vrch-et, ahol a D. Verloti- 1 Textoris Bella, blatniczai 
postamesternő gyűjtötte. 
Tuzson J. azonban tévedett, a mikor a turóczi Daphne- 1 ,3. 
Verloti (Gren. et Godr.) MEissx.-nek mondja, amennyiben a turóczi 
D. csak átmeneti alak a D. Cneorum és Verloti között, sőt 
hazánkban egyáltalában nem is terem a D. Verloti. Ez évben 
ugyanis sikerült a turóczi Daphne- bői bő anyagot gyűjtenem, mely 
anyagot revideálás céljából beküldtem Dr. Jávorka Sáisdor úrnak, 
a ki volt szives az anyagot tüzetesen megvizsgálni s cikkem részére 
az alább közölt véleményét átengedni, amiért ez úton is hálás 
köszönetét mondok. Dr. Jávorka Sándor úr véleménye a következő: 
«A Fátra «Osztri vrch» és «Drjenok» hegyén növő Daphne 
Cneorum egyes példányai amaz aránylag nyúlánk és keskeny és 
röviden kihegyezett levelű alakokkal egyeznek meg, melyek a D. 
cneorum (3. Verloti (Gren. et Godr.) Meissn.-Iicz képeznek átmenetet, 
de vele nem teljesen azonosak. Gren. et Godr. diagnózisa és a 
locus classicus-ról való számos példány tanúsága szerint ugyanis 
a D. Verloti- nak a keskeny és rövidesen kihegyezett levélen kívül 
még aránylag keskenyebb lepelcimpája is van, a mit a hazai pél- 
dányokon nem látni. Viszont azonban a D. Verloti locus classi- 
cusán is teremnek oly példányok, melyeknek levelei már széle- 
sebbek s hegyükön az apró szálkahegy mellett többé-kevésbé 
lekerekítettek. Ilyen értelemben szerintem legczélszertibben tár- 
gyalja a D. Cneorum alakkörét, igen nagy herbáriumi anyag alapján 
Keissler, Engler’s Bot. Jahrbücher XXV. (1898) 77 — 82. oldalán. 
p Barátaimnak és ismerőseimnek szintén e név alatt küldtem szét. 
