rán. L)ng megyéből Kitaibel közli Hluboka és Szerednye mellől 
(Additamenta 74. old.). Mind a két hely a Szinatora-Polyána hegy- 
szakasznak az Alfölddel érintkező dombjai közt fekszik. Zemplén 
megyében Zámutó mellett Hazslinszky szedte (Északmagyar- 
ország vir. 246. old.). Ezek mind megbízható adatok, de egy- 
szersmind a PA.x-féle elmélet szerint a Telekia legnyugatibb elő- 
őrsei. 
Sagorski és Schneider azonban Szepes megyéből is közli k 
a Telekia előfordulását (FI. d. Ceutralkarpaten I. p. 184), amely 
adatot valószinűleg Scherffel Aurél felkai gyógyszerésztől vet- 
ték át (Magyarország Kárpát- Egyesület évkönyvének VI. köt. 
pag. 262.), aki a Telekia- 1 valóban Béla és Busóé között gyűjtötte 
1872-ben augusztus 18-án; az eredeti példányt a Felkai Tátra 
Muzeum őrzi. 
Hogy megtudjam, vájjon a Jelekia ezen a helyen, vagy 
Szepesmegye más helyén meg van-e még, levelet intéztem Sze- 
pesmegye egyik kiváló ismerőjéhez, Xyárády E. Gyula úrhoz, aki 
levélben a következőkről értesített: «Én augusztus elején (egy 
pár év előtt) felkerestem a lelőhelyet és alapos keresésem dacára 
nyomát sem találtam a Telekia-nak, pedig ott az orographiai 
helyzet oly egyszerű, hogy lehetetlen meg nem találni. Béla és 
Busóc községek 35 km. -re feküsznek egymástól (Késmárk köze- 
lében) s e távolság közepe táján metszi az utat a Tiefenseifen 
Graben nevű vízerecske, melynek mentén, az út jobb és balfelén 
is, sok fűzbokor van. Másutt az út mentén csak szántók vannak, 
csupasz a hely s így ott sehol sem teremhet. A Tiefenseifen 
Graben-ben azonban hiába tettem tűvé mindent, nem talál- 
tam meg». 
E szerint tehát erről a helyről a Telekia kipusztult s így a 
Telekia eme szepesmegyei adatát törülni kell az irodalomból. Ha 
azonban Béla és Busóc között más füzes nincs, mint a közsé- 
gektől e másfél km. -nyíre fekvő Tiefenseifen Gr. füzese, úgy 
Scherffel csak ezen a helyen szedhette. Ez a távolság már olyan 
tekintélyes, hogy megokadatoltnak tartom azt a nézetet, hogy e 
helyen vadon termett a Telekia. Sőt hiszem, hogy Szepesmegye 
más helyéről is elő fog kerülni, s csak ritkasága s — amint Liptó 
megyében tapasztaltam — elszigeteltsége miatt kerülte ki a bota- 
nikusok figyelmét. 
Liptómegyéből legelőször Borbás említi a Telekia- 1 . (A Tátra- 
hegység nemzeti és növényzeti alapon. A budapesti V. kér. állami 
főreál isk. 1897/98. évi értesítője 21. old.) Fenyőházáról; a Ve- 
terna-Hola-ról írott cikkében (Földrajzi Közlemények 1900 évi 
kötet 269. old.) általánosságban említi Liptó és Nyitramegyéből. 
Hog}’ vájjon Nyitramegyében ő vagy más szedte-e. azt a rendel- 
kezésemre álló irodalmi adatokból nem tudtam megállapítani s 
herbáriumában most még nem lehet utána nézni. Borbás herbá- 
riumának rendezése után, esetleg még nyugatabbra, Nyitrában 
