Dr. Pantocsek József : A Balaton fenékalatti mederfu- 
rások sorozati mélységi próbákban talált Bacillariák táblás 
kimutatása. (Tabellarische Zusammenstellung dér gelegentlicli 
Tiefbohrnngen im Beeken des Pl 
Különnyomás (Sep. Abdr.) aus « 
képződményei® Budapest, 1913. 
Szerző megvizsgálta az 
1911/12. tél folyamán Révfü- 
löp és Tihany mellett végzett 
mélyfúrások 100—420 cm. 
között vett próbáit s az egyes 
sorozatokban talált Bacillariá- 
kat táblázatosai! állítja össze. 
attensees gefundenen Bacillarien). 
A Balaton környékének geológiai 
4°, 5 p. 
Gelegentlich dér im Winter 
1911/12. bei Révfülöp und 
Tihany vorgenommenen Tief- 
bohrungen wurden Proben aus 
Tiefen zwischen 100 — 420 
cm. untersucht. Die in den 
verschiedenen Serien gefunde- 
nen Bacillarien sind auf einer 
Tabelle namentlich angeführt. 
D. 
Dr. Gyó'rffy István : A mohokról származástani es fejlődés- 
tani szempontból. 
— — : l’ber die Phylogenie und Enhvicfdugsgeschichte dér 
Moose. — Pótfüzetek a Természettudom. Közlöny- 
höz, 1913. V 2 (CIX— CX.) Pótfüzet: 50—65 [ungarisch]. 
Szerző részletesen ismerteti 
a tudomány mai álláspontját 
a Lombos- és Májmohok szár- 
mazástanát illetőleg, behatóan 
tárgyalva Wettstein és is- 
kolája. p. o. 0. Porsch fel- 
fogását, amely szerint a Máj- 
mohok — mivel a levegőbeni 
élethez való alkalmazkodás 
nemcsak az ivartalan, hanem 
az ivaros nemzedéken is meg- 
van — származástanilag a 
Lombosmohok felett állanak. 
A részletek során, mint az 
irodalomban eddig nem emlí- 
tett tényt említi fel a szerző, 
hogy a Sphagnum acutifolium 
var. viridis és Sph. recurvüm 
var. mucronata tokján [a tok 
epidermisében s többi szöve- 
teiben a Tilletia sphagni my- 
celium fonalai bőven voltak 
láthatók] iker- és három sejt- 
ből álló (az egyik zárósejt he- 
lyett kettő fejlődött utólagos 
oszlás révén) légzőnyílást figyelt 
Dér Verf. bespricht ausführ- 
lich den heutigen Standpunkt 
unserer Kenntnisse bezüglich 
dér Phylogenie dér Laub- und 
Lebermoose : er schildert einge- 
liend die Auffassung Wett- 
stein’s und seiner Schule, ins- 
besondere Porscu’s, nach wel- 
eher die Lebermoose, weil nicht 
nur ihre ungeschlechtliche, 
sondern auch ihre geschlecht- 
liche Generation Anpassungs- 
erscheinungen an das Luft- 
leben aufweist, — phylogene- 
tisch jünger sind, als die Laub- 
moose. Unter andern wird eine 
in dér Literatur bisher ni *ht 
bekannte Tatsache, niimlich die 
vöm Verf. bei Sphagnum acuti- 
folium var. viridis und Sph. 
recurvum var. mucronata be- 
obacliteten Zwillingspaltöffnun- 
gen und Stomata mit 3 Scliliess- 
zellen erwahnt; anstatt einer 
Schliesszelle waren — durch 
spater eingetretene Zelltei- 
