278 
nem tud boldogulni, nem nél- 
külözheti e könyvet. 
Az osztrák dendrologiai egye- 
sület, melynek megbízásából 
ez a munka megjelent, a már 
korábban kiadott «Freiland- 
Lanbgehölzen»-en kívül egy 
egész sor, remélhetőleg ép oly 
értékes kézikönyvnek kiadását 
helyezi kilátásba, melyek e 
téren valóban úttörő gyanánt 
fognak működni. 
Nem lehet ugyanis eltagad- 
nunk, hogy a táj- és kereske- 
delmi kertészet (a nyugateuró- 
paival összehasonlítva) hazánk- 
ban sokkal kevésbbé gazdag 
és változatos anyaggal dolgo- 
zik; igaz ugyan, hogy a mi 
részben kontinentális kiimánk 
alatt hasonlíthatatlanul na- 
gyobb nehézségekkel kell meg- 
küzdenie. 
Ha már most kertészeink az 
ilyen könyvekből megtudják, 
hogy egész sora van már a 
nálunk honos évelő fajoknak, 
melyek a külföldi kertek jegy- 
zékében régóta szerepelnek, 
talán ők is rávetik majd 
tekintetüket a környezetükre 
s alkalomadtán kultúrába fog- 
ják egyik-másik steppenövé- 
nyünket is, mert ezek közül 
nem egy vetekszik szépségben 
az alpesi növényekkel is. 
ohne Standén kein Auskommen 
mehr ündet, wird dieses Werk 
kaum entbehren können. 
Die dendrologische Gesell- 
schaft für Österreich-Ungarn, 
in dérén Auftrage auch dieses 
Werk herausgegeben wurde, 
stellt uns ausser den bereits 
erschienenen «Freiland-Laub- 
gehölzen» noch eine ganze 
Reihe, voraussichtlich ebenso 
wertvoller Kulturhandbücher 
in Aussicht, welche bei uns 
bahnbrechend wirken werden. 
Es lasst sich nicht láugnen, 
dass in unserem Lande die 
Landschafts- und Handelsgárt- 
ner (im Vergleiche mit den 
westeuropaischen) mit viel zu 
wenig reichhaltigem und ab- 
wechselungsreichem Matériái 
arbeiten ; allerdings habén sie 
unter unserem z. T. kontinen- 
talen Kiima auch mit ungleich 
grösseren Schwierigkeiten zu 
kámpfen. Wenn sie nun aus 
solchen Werken erfahren, dass 
eine ganze Reihe unserer ein- 
heimischen Arten schon langst 
in das Inventar dér auslandi- 
schen Gárten aufgenommen 
ist, werden sie vielleicht auch 
selbst hie und da nach etwas 
naher Liegendem greifen und 
bei Gelegenheit auch die eine 
oder die andere Steppenpílanze, 
dérén so manche an Schönheit 
den Alpenpílanzen nicht nach- 
steht, in Kultur nehmen. D. 
Jós. Szűcs : Experimentelle Beitráge zu einer Theorie 
dér antagonistischen Ionén wirkungen. I. Mitteilung. Jalirb. f. 
wiss. Botanik. 1912: 85—142. 
Pauli adott először kifejezést 
ama gondolatnak, hogy a sej- 
tek chemiai reactiók közvetíté- 
sével bizonyos vegyületeket 
Pauli hat zum erstenmale 
den Gedanken ausgesprochen, 
dass bestimmte Verbindungen 
durch Vermittlung chemischer 
