A Dryptodon nemzetséget 
Loeske Grimmia alá vonta be, 
míg a Grimmia mollis- 1 mint 
külön nemzetséget — Hydro- 
grimmia mollis — szerepelteti. 
A fajok és nemzetségek gon- 
dosan kidolgozott határozókul- 
csai a műnek annál nagyobb 
gyakorlati értéket kölcsönöz- 
nek, minthogy azok az európai 
mohák egyik legtekintélyesebb 
ismerőjétől származnak. 
A számos, jól sikerült szö- 
vegközti rajz legnagyobb része 
P. Janzen-íőI származik, azon- 
kívül a szerzőtől, dr. R. Timm- 
től, M. Spindler-íőI és refe- 
renstől. 
Ha valamely könyvre azt 
mondhatjuk : nélkülözhe- 
tetlen, úgy Loeske új Bryolo- 
gia Europaea-ja bizonyo- 
san az, amelyhez csupán azt 
a kívánságunkat fűzzük, hogy 
vajha abból később egy Bryolo- 
gia universalis sarjadzana ki. 
Die Gattung Dryptodon wird 
in die Gattung Grimmia ein- 
bezogen, dagegen wird Grim- 
mia mollis zum Rang einer 
Gattung : Hydrogrimmia er- 
lioben. 
Die sorgfáltig ausgearbeite- 
ten Bestimmungstabellen fiir 
Arten und Gattungen sichern 
dem Werke einen umso grös- 
seren praktischen Wert, als 
sie von einem dér gewiegtesten 
Kennel* europaischer Moose 
herstammen. 
Die zahlreichen, vortreff- 
lichen Textfiguren stammen 
von P. Janzen, vöm Verf., von 
Dr. R. Timm, M. Spindler u. 
vöm Referenten. 
Wenn ein Werk das Epitheton 
unentbehrlich verdient, so 
ist es siclier das LoESKE-sche, 
an welches wir nur den Wunsch 
knüpfen, dass es spaterhin zu 
einer Bryologia universalis 
heranwachsen möge. Gy. 
A M. K. Term.-tud. Társulat növénytani szakosztályának 
1913. junius hó 4-én tartott ülése. — Sitzung d. bot. 
Sektion d. Kön. ung. naturwiss. Gesellschaft am 4. 
Juni 1913. 
1. Viski Jenő «Az anthocyan 
ismeretekéin czímen értekezik. 
(V. ö. 339. old.). 
2. Fucskó M. v. Néhány két- 
szikű növény sziklevelének rege- 
neráló sarjad zása » czímű dolgo- 
zatát Schweitzer J. terjeszti 
elő. (V. ö. 338. old.). 
3. Szabó Z. bemutatja Gab- 
nay F. « A kátrány növény - 
mérgező hatásán czímű érteke- 
zését. 
1. J. Viski spricht über An- 
thocyan. (Vgl. p. 339.). 
2. J. Schweitzer legt eine 
Arbeit M. Fucskó’s « Ueber 
Hege neration ser s eh einungen an 
Keimblátter n einiger dikotyler 
Pflanzenn. (Vgl. p. 338.). 
3. Z. v. Szabó legt eine Ar- 
beit F. v. Gabnay s « Ueber Gift- 
wirkung des Tlieeres au f Pflan- 
zenn vor. 
