73 
Érintetlen állapotban maradtak meg a medencze rétjei s 
florisztikai szempontból ezek a medencze legérdekesebb részei. 
Szerencsés körülmények között a medencze eredeti flórája ezekre 
húzódhatott volna vissza. Sajnos, ez be nem következett, mert a 
kultúrától mentesen maradt rétek mind vad vizenyős, mocsaras és 
lápos helyeken terülnek el. E rétek tehát a medenczének csak a 
vízi és a nedves, mocsaras talajt kedvelő növényeit őrizték meg. 
A megyében már sok élesszemű és kiváló botanikus kuta- 
tott, de az eddig ismert és felsorolt adatokból látom, hogy ezek- 
kel a mocsaras helyekkel behatóbban nem foglalkozott senki sem. 
A vendég-botanikus mindenesetre a nyár derekán jön a megyébe, 
amikor a réteket már nagyobbrészt le is kaszálták, és akkor is 
inkább a Nagy-Fátra mészszikláit fogja felkeresni, amelyeken a 
megye flórája a leggazdagabb, a legváltozatosabb s hol flóránk 
legritkább fajait tanulmányozhatja. Eveken keresztül én is úgy- 
szólván ezeken a sziklákon végeztem kutatásaimat s csak az 
idén fogtam hozzá e mocsarak tüzetesebb átkutatásaihoz. Sajnos, 
túlságos elfoglaltságom s az 1913. évi állandó esőzések engem 
is megakadályoztak, hogy a medencze összes mocsarait behatóbb 
vizsgálat tárgyává tehettem volna. Ez évben csak Háj, Nedozor, 
Dubovó és Budis községek körül elterülő nagyobb mocsarakat 
kutattam át, a többit pedig jobb időkre kellett halasztanom. 
E mocsaraknak különösen Caror-flórája meglepően gazdag. 
A mocsarak közül a legnagyobb a Dubovó és Budis köz- 
ségek közt elterülő ingovány. Dubovó felé az út a stubnya- 
fiirdöi állomásról egy fensíkon vezet keresztül. A fensík középső 
részén eg}^ fiatal erdő terül el. Már az erdőben itt-ott nedves 
rétek vannak, amelyeken különösen a Garex canescens, C.echinata , 
C. elongata, Rununculus auricomus , Trollius eurupaeus és Scorzo- 
nera parviflora fordulnak elő tömegesen. Az erdőből kiérve, 
szemünk elé kerül Dubovó községe. Utunk a Turocz-patak jobb- 
partján elterülő rét mellett vezet el. A réten a fű búja, magas 
növésű s igen megnehezíti benne a járást. Az egész réten az 
édesfűvek keverednek a savanyúakkal. Pázsitjai : a Poa pratensis , 
P. triviális , P. serotina, Alopecurus pratensis, A. geniculatus, 
Anthoxanthum odoratum és a rét szóién, a szárazabb helyeken, 
itt-ott szerényen húzódik meg egy Nardus stricta- gyep. A rét 
zöld színét tarkítja a sok Polygonum Bistorta , Chrysanthemum 
Leucanthemum , Ranunculi «>• acer, R. Flammula és Symphytum 
officináié lila. fehér és e kettő keverékéből származó átmeneti 
színű virágaival. A Turócz folyóhoz érve, útunk egy hosszú 
pallón át vezet Dubovó községbe. A Turocz folyó csendes folyású 
medrét itt úgyszólván teljesen ellepi a Ranunculus aquatilis v. 
heterophyllus és Potamogeton crispus. A falun keresztül északnak 
haladva, a savanyúvízforráshoz jutunk. A tulaj donképeni dubovó- 
budisi láp itt veszi kezdetét. Keletről a Turócz folyó, nyugatról 
a Zsgyár-hegvség lába határolja és délről Dubovótól több km-en 
