99 
B) Az áradmányos terület tiszamenti szikeseihez soroljuk 
Zsablya — Temerin és Csurog közötti szikeseket, valamint azoktól 
délre és délkeletre fekvő Orolia nevezetű szikes mocsarakat. 
Kisebb- nagyobb vakszikes helyeket találunk Bács-Földvár, Óbecse. 
Péterréve, Ada, Zenta, Magyarkanizsa és Horgos között. 
A tiszamentiek közül legtanulságosabb és legérdekesebb a 
zsablyai. Zsablyai szikes legelőn 1912 június 9-én a következő 
növények fordultak elő a gyéren benőtt vakszikes helyeken : 
Mcitricaria Chamomilla , Lepidium ruderale, Plantayo tenni flóra 
igen törpe példányai, Poa annua , Folycnemum arvense, Campho- 
eosma ovata , Atriplex tataricum , Capsella bursa pastoris, Polygo- 
num aviculare, Gypsophila murális , Veronica arvensis, Cynodon 
Bactylon (levél), Atropis Uniósa , Plantayo maritima ; a nedves 
részeken Trifolium ornithopodioides, Trifolium parviflorum, Plan- 
tago tenuiflora. E legelő más helyén Statice Gmelini, Podospermum 
canum , Hordeum Gussonianum, Trifolium parviflorum (nagyobbára 
termésben) Cerastium anomálum , Boripa Kerneri, Plantayo lanceo- 
lata. Kiszikkadt szikes pocsolyák és erek közepén nő a Leptums 
pannoniam és néha a Limosella aquatica. 
C) Ferencz-csatornamenti szikesek. 
(Középbácskai szikesek.) Ide soroljuk a középbácskai lösz- 
területtől délre fekvő, valamint lősz szélén levő szikes mocsa- 
rakat. 
A terjedelmesebb mocsarak (barák) a Ferencz-csatornától 
északra és keletre fekszenek, míg a kisebbek ettől délre talál- 
hatók. 
A nagyobbak közül való a Jezovácz, amely Kerény alatt 
kezdődik és a Ferencz-csatornáig ér. Tőle északra van a náddal 
fedett, mély Ivanacska bara és a Szobl.yanicza, ettől északra 
Tomazlia és a Ivarankoria. 
Zombortól északkeletre van a csonoplyai nagy mocsár, 
Telecska küszöbén fekszik a Xagysalétromos-tó, továbbá Katymár 
mellett találjuk a Béla-barát. Zombor várostól még északabbra a 
puesarai vizenyős rétek és a zombori tavak fordulnak elő. 
A kisebbek közül amelyek a Ferencz-csatornától délre fek- 
szenek, említésre méltók a Sztapár és Szilberek környékén levők 
s a Doroszló — Ráczmilitics — Úrszentiván és Szilbács közöttiek. 
Ide soroljuk a Mosztongát is. melynek lefolyása van s így a víz, 
habár kevéssé alkalikus, még sem tud sohasem tetemesen con- 
centrálódni. 
Ezen mocsarak közül a nagyobbak 10, 20, 30 hold kiterje- 
désűek, a kisebbek 3 — 10 holdasak. Nagyságuk nem állandó, 
mivel a kiterjedésüket a csapadék mennyisége lényegesen befolyá- 
solja. Vegyileg natrium-karbonát- (szóda), natriumchlorid- (kősó) 
és natriumszulfát- (glaubersó-)ból állanak. Az első két alkatrésze 
a legfontosabb és minden középbácskai barában előfordul. 
7 * 
