100 
A mocsárvizek concentratióját a csapadék mennyisége és 
az elpárolgás lényegesen befolyásolják. A concentratió foka szerint 
az ilyen, könnyen kiszáradó mocsarakban hol tömegesen, hol rit- 
kábban jelennek meg a sziki növények. Valószínűleg a kisebb- 
fokú concentratió, mely a csapadékkal függ össze, tette lehetővé, 
hogy egyes gramineák (Atropisj a tavaszi esőzések után seregesen 
lepik el a területeket és virágzásukat, termésérlelésüket már július 
hónapjáig befejezik, mert a nyár közepén és végén, mikor a hőség 
nagyobb és az elpárolgás intensivebb, s így a concentrátió nagyobb, 
már csak azok a növények bírják ki az ilyen szikes területeket, 
amelyeknek szervezete ehhez akalmazkodott. mint pl. emelkedet- 
tebb részeken a Camphorosma. Amint a nyár vége és az őszi 
esőzések beköszönteuek, az addig kiszáradó félben levő mocsarak- 
ban, valamint azoknak a szélén Aster-e kés Crypsis-ek jelennek meg. 
E szerint két vegetációs időt lehet megkülönböztetni, egy tavaszit 
s egy nyárvégit, ill. őszit. 
A mocsarak medre, partja és környéke agyagos. 
Növényzetük eltérő. Egyesek Carex-, Scirpus- és I*hraymite.<- 
szel vannak körülvéve. Nádas környékezi a zombori Vásártérhez 
közelfekvö mocsarakat, valamint Zombor és Nemesmilitics közöt- 
tieket, Ivanacska-barát, Gádor vasúti állomása melletti szikes 
barákat stb. Itt-ott nádas követi a Mosztongát is, melynek vize 
kismértékben alkalikus. 
A sás, káka és nádon kívül eső területeket rendesen olyan 
sósföldi növények lepik el. amelyek részint agyagkedvelők, részint 
szervezetüknél fogva az erősen nedves, elöntött helyeket szeretik. 
A tavaszi hónapokban nagyobbára vízzel borított és lassan kiszik- 
kadó barák környékén májusban a kövéi levelű Lepidium crassi- 
folium, majd júniusban az A gr őst is álba és az Atropis limom 
tömeges megjelenésükkel érdekes látványt nyújtanak. Szintén 
e hónapban jelenik meg az egykor szóda gyártására használt 
kövérlevelú Salsola Soda, mely a Chenopodium- és Atriplex-e kkel 
karöltve, az őszi flórába is benyúlik. Az őszi flóra kiváló kép- 
viselője az Aster pannoniam, a szikes barák vizenyős részeit, 
valamint a sziksótól fehérre festett kiszikkadt fenekét Crypsis-e k, 
ritkán pedig Suaeda lepi el. Az árkok hátát, valamint az emel- 
kedettebb helyeket, mint egy ritka szőnyeg, a nyári forróságoí 
jól bíró Camphorosma ovuta takarja. 
A barák és környékének növényzete a sómennyiségtől is 
függ. A legcsekélyebb elszikesedést jelzi a Irif. fragiferum és 
az Aster pannonicus, melyek fölváltva fordulnak elő a Mosztonga 
mentén is. A barák növényzete szépen tanulmányozható Zombor 
és Csonoplya között, ahol szeptember havában tömegesebben 
jelennek meg a sziki növények, melyek a bara mentén és körül 
hosszú sávokat alkotnak. A bara közepén a Carex riparia , ettől 
kifelé Crypsis aculeata. majd a talaj csekélyebb emelkedésével 
az Aster pannonicus tisztán, vagy Atriplex patula-x al keverve. 
