101 
utána következik az Atropis limosa és az Agrostis alba, Campho- 
rosma orata sáv és legkívül a laraxacum bessarabicum. Itt a 
Plantago maritima majdnem hiányzik. Ha ezen sávok akármilyen 
oknál fogva fölbomlanak, a Camphorosma ovata és a Taraxacum 
bessarabicum a partosabb részeket keresik. 
Az előbbieknél érdekesebbek a Gádor és Körtés közötti 
barák, melyek az említett községektől keletre a vasút mellett és 
valamivel "távolabb fekszenek. Ezen barák növényei a mélyebb 
részektől a partosabb részek felé a következő: 1. Középen a kövér- 
levelű Suaeda maritima ; 2. ezt követi a nedves szikesek legfeltűnőbb 
növénye, a Salsola Soda. mely környezetének kezdetben zöld. majd 
később — így szeptember vége felé — ezinóbervörös szint köl- 
csönöz. Társnövényei a Crypsis aculeata, C. schoenoides, Heleo- 
charis uniglumis és Scirpus maritimus ; majd 3. az Aster panno- 
niéul és az Atropis limosa sáv következik ; 4. a partosabb részen 
a Lepidium crassifolium, részint tiszta telepeket alkot, részint a 
a Camphorosma ovata társaságában fordul elő; 5. az utolsó sávot 
a Camphorosma ovata alkotja néhány Plantago maritima kísé- 
retében. 
2. Löszterület szikesei. 
A lőszterület a vármegye északi felében Telecskán van. 
Csávoly, Jánoshalma, Bácsalmás, Kiskúnbaja, Szabadka és Palics 
környékén vonul (északon) a nem nagyon éles határ, amelyen 
a telecskai lösz a Duna — Tisza közötti homokkal érintkezik. 
Nyugaton, délnyugaton, délen és keleten, Orszállás, Nemesmilitics, 
Kerény, Szivácz, Cservenka, Kula, Verbász, Szenttamás, valamint 
0 becse és Zenta képezik a lőszhatárt. Míg az áradmányos terü- 
letre a barák (mocsarak) jellemzők, addig a lőszterületre inkább 
a vízerek, amelyek mély bemosásokban szállítják vizüket. E bemo- 
sások az eredeti agyagtalajig siilyednek s ezért e vízerek medrét 
agyag alkotja, amelyen a víz megáll vagy tovább folyik. Ha néha 
megáll a víz, mocsarakat is alkot, amelyek eme vidék azon ere- 
deti mocsaras jellegét tárják fel, melyet akkor mutatott, mielőtt 
még lősz fedte s miként az jelenleg a Bácska többi részében van. 
A lősz szikesei északon az egyes erek mentén találhatók a 
következő községek (illetőleg városok) határában: Katymár, Mada- 
ras. Bácsalmás; majd Szabadkán. Palicson. Kisebb szikes foltokra 
akadunk a Krivája érben és a csantavéri völgyben, amelyben a 
{'síkpatak (élj folydogál. 
A löszterület szikeseinek flórája a többi bácskai szikesekhez 
viszonyítva szegénynek mondható. A meglévő kevés növényzet 
is inkább a gyakrabban előforduló sziki növényekből kerül, vagy 
vagy olyanokból, amelyek a talajnak legcsekétyebb sziktartalmát 
is megérzik. Ilyenek (Madarason a jezero nádon kívüli részén 
előforduló) Atropis distans , Aster pannonicus, Triglocliin palustre, 
Juncus Gerardi , -7. bufonius , Podospermum canum, Trifolium 
