102 
frcigiferum , Carex divisa, Achillea asplenifolia, Buda rubra, stb. 
Csantavéren a Csíkpatak mentén : Aster pannonicus, Atropis distans, 
majd Chenopodium ylaucum , Matricaria Ghamomilla stb. található. 
3. Homokos területek szikesei. 
A Duna— Tisza közének futóhomokja a vármegye területén 
is folytatódik és Jánoshalma legészakibb határától, déli irányban, 
fokozatosan mindinkább kötöttebb formába megy át, anélkül, 
hogy itt a Teleeska löszétől élesen elválna; Dávod, Regőcze, 
Gara, Csávoly, Tataháza, Bácsalmás, Szabadka, Horgos táján 
végződik. Folyó nem hasítja a területet, hanem a kötött homok- 
terület mélyebb pontjain összegyülemlik a téli és tavaszi csapa- 
dék el nem szivárgó része, úgyhogy kisebb-nagyobb hosszú- 
kás tócsák és hosszú keskeny vizerek keletkeznek, amelyek- 
ből a víz elpárolgása után vastag rétegben virágzik a szíksó. 
Ezen ephemer-természetü tócsáknál sokkal fontosabbak azok a 
kisebb-nagyobb szikes tavak, amelyek a Bácska e részén fordúl- 
nak elő. 
Legjelentékenyebb közöttük a lősz és homok határán levő 
Palicsi tó, amely Szabadkától északkeletre két és fél km.-nyeri 
fekszik. A térd-alakú tó felülete 930 kát. hold. tengerszín feletti 
magassága 105 m. A tó szikes vizének nyári hőmérséklete 
15° — 28 C°. A Palicsitó-tól keletre fekszik a Ludastó (500 hold), 
melynek egyik része náddal van benőve. A Ludastó-tól nyugatra 
terül el a Sóstó, mely gyakran kiszárad és medrében sűrűn 
kivirágzik a sziksó. Ha ezen szikes tavaknak vizi flóráját más, 
édesvizű tavak flórájához hasonlítjuk, szegénynek fogjuk találni. 
Míg a legkisebb édesvízi tócsában már ott találjuk a Chara 
fragilist, a valamivel nagyobbakban már a Potamogetou- ok külön- 
böző fajai is megjelennek, addig úgy az áradmányos terület szi- 
kes buráiban, mint a homoki szikes tavakban alig eg3 T Potamogetou 
(Palics) és a Zanichellia pedicellata fordul elő. Különösen feltűnő 
ez oly terjedelmű tónál, mint a Palicsi tó. Ennek oka a víz kémiai 
oldatán kívül valószínűleg a víz folytonos háborgásában is keres- 
hető. A síkon uralkodó gyakori szél a vizet felkorbácsolja és a 
gyakori háborgatás megakadályozza a nyugodtabb vízhez szokott 
növények fejlődését. Amily szegények ezen szikes tavak víztüköri 
növényekben, oly gazdagok parti növényekben. 
Amint a kémiai vizsgálat megállapította, a szikes barák és 
a szikes homoki tavak között csak az a különbség, hogy az 
utóbbiak szénsavas nátriumban gazdagabbak. Ez a csekély kémiai 
eltérés nem oly természetű, hogy a növényzetben eltérést okozna. 
Mégis jelentékeny különbséget látunk a homoki szikes tavak és 
az áradmányos barák között. De ez nem annyira a talaj kémiai, 
mint inkább fizikai alkatában rejlik. T. i. a barák talaja agyagos, 
vagy agyagos-homokos, míg a tavak környékén a talaj nagyobbára 
homokos, kivéve a tavak közvetlen közelségét, ahol lehet iszapos- 
