125 
Talajigényei : Nagyobbára a dunamenti agyagos vagy humu- 
szos szikes legelőkön és kaszálókon él. Homokos vidéken még 
nem akadtam rá. Szikes, nedves liba-legelőkön töméntelen szám- 
ban jelenik meg. ami amellett tanúskodik, hogy a libatrágya, de 
talán nem is annyira a trágya maga, mint a trágyalé, melyet 
csapadék hígít, van jótékony hatással. Különben a tyúktrágya 
levét a kertészek is használják a cserép-növények (cserépben levő) 
öntözésére, igaz, hogy csak 3 — 4 hetenkint Alsókabolon a kolos- 
tor mögött, szikes, nedves libalegelőn (1910. V. 15.) gyéren benőtt 
helyen Matricaria , Trifolium parviflorum, Plantayo tenuiflora, 
Lepidium ruderale, Festuca pseudovina, a partosabb részen Vero- 
nica acinifolia és kevés Statice Gmelini társaságában nő. Bezdáni 
erdő szikes, teknőszerű kaszálóin (1910 jun. 8-án 1912 máj. 1-én 
szép, üde példányok), melyeknek széle néhány czentiméterrel maga- 
sabl an fekszik, mint a közepe, ezen magasabban fekvő, terrasz- 
szerü emelkedések tetejét az Artemisia monogynct foglalja el, e 
között, valamint az emelkedés peremén növő Matricaria, Poa bal- 
bora, Bromus mollis. Trifolium parviflorum között otthonosan érzi 
magát. Apatini szikeseken 1910 május 29-én csak kevés elszáradt 
példányt találtam, amelyek Artemisia monogyna és elvirágzott 
Trifolium parviflorum között nőttek. 
A felsoroltakból kitűnik, hogy a S. caespitosum nagyobbára 
a fehér foltos, gyéren benőtt Artemisia monogyná-s helyeket, vala- 
mint vöröses-fehér foltokat (Poa bulbosa elszáradt alsó része) ked- 
veli, ahol május első felében sikerrel kereshető. Leghűségesebb 
társa az Artemisia- n kívül a Trif. parviflorum. 
Saxiíraga bulbifera L. Erdőszéli nedves, homokos helyen 
előforduló növény, mely a bezdáni erdő szikeseinek a szélén Aster 
canus, Ornithogalum tenuifolium és Allium vineale társaságában 
is nő. 
Potentilla argentea L. Száraz legelők növénye, mely a 
dunamenti szikeseken is előfordul. 
Pjvus conmunis L. Legjobban megközelíti a fásnövények 
közül a szikes területeket, egyszersmind leghosszabb ideig marad 
meg ott. 
A Trifoliumok. 
A dunamenti szikes kaszálókon és legelőkön a hazai Trifo- 
lium- ok számos faja nő. A virágzást legkorábban a Trif. filiforme 
kezdi, május 5-én. Utána a Trif. procumbens következik és ezeket 
követi május közepén (16-án) T. angulatum , J\ strictum és T. 
parviflorum. amelyek egy időben nyílnak. A három utóbbi sok 
helyen együtt terem, úgv a kevésbbé benőtt (Sedum caespitosum ) 
helyeken, mint sűrűbben benőtt területeken. Az elszikesedést leg- 
jobban bírja a T. parviflorum , T. angulatum , különösen az utóbbi 
jelenik meg tömegesebben ; már elszórtabban mutatkozik a Trif. 
strictum , míg a későbben, csak május végén virágzó, szőrös testű 
Trif. striatum L. xerofil természeténél fogva igen elterjedt még 
