127 
Junius közepén túl már teljesen el van száradva, legfeljebb a 
körülötte növő növények árnyékában húzódik meg ideig-óráig. 
Üdeségét a különben sem erős növény csak addig tartja meg, 
míg a szikes talaj vízben gazdag. Amint a júniusi meleg napok 
beállanak és a szikes legelők felső rétegei kiszáradnak, úgy hogy 
felületük sokszor kőkeménnyé lesz, akkor a T. orniihopodioides nek 
sincs maradása. Ilyen kemény talajban az egynyári Trifolium 
nem maradhat meg, mert gyenge gyökerei nem képesek a szük- 
séges táplálékot megszerezni. Elvesztvén szükséges víztartalmát 
rozettában elhelyezett fölfelé álló ágai szétesnek, a földre terül- 
nek, levelei megfeketednek és miután sarlóalakú terméseit meg- 
érlelte, nemsokára elpusztul. Junius második felében már a leg- 
szorgosabb kutatás daczára sem tudunk ráakadni. Kivételesen 
csapadékdús években, mikor a szikes talaj több ideig tartja meg 
a nedvességét és a sóoldatok hígítása nagyobb fokú, akadunk 
elvétve egy-egy üdébb oldalhajtásra (1913 esős, hűvös nyáron, 
szeptember havában is találtam néhány példányt a Chotek-pusztán.) 
Nehéz megtalálni továbbá azért is, mert igénytelen kis növény 
lévén, a legelésző állatok, különösen a juhok széttapossák és az 
ilyen példányok, ha ráadásul még esőt sem kapnak, hamarosan 
összeesnek és elpusztulnak. Esős időben valószinűleg a legelésző 
állatok is hozzájárulnak e növény magvainak terjesztéséhez, 
ugyanis a sárral, ami lábukra tapad, egyik szikes legelőről a 
a másikra szállítják. 
Társnövényei : _ A szikes talaj víztartalma szerint változnak 
a társnövényei is. Állandó kísérőinek mondható a Plantago tenui- 
flora, Ranunculus lateriflorus , Trifolium parviflorum, Nasturtium 
Kerneri és a Cerastium anomalum. Dernye szikes legelőin (1910 
Y 8-án) virágzás kezdetén a Plantago tenuiflora , Myosurus mini- 
mum és fejletlen Trif. parviflorum társaságában fordul elő. A 
rákövetkező évben vizesebb szikes legelőn (1911 V/11.) Dernye 
és a Tömöri puszta között Roripa Kerneri és a Cerastium anoma- 
lum szegődtek hozzá. Alsókabol-falu végén (1910 Y 15.) egy szikes 
pocsolyában a növények következő módon helyezkedtek el. A 
pocsolya közepén 1. FLeleocharis palustris , kifelé 2. Ranunculus 
lateriflorus keverve Trif. orniihopodioides- sel, azután 3. Trif. orni 
thopodioides kever ve Nasturtium Renien-xe 1, továbbá Trif. parvi- 
florum , Veronica acinifolia , Myosurus minimus (kiszáradva), Matri- 
caria stb. következtek. Apatin (1910 V/29.) szárazabb szikes lege- 
lőin, ahol a sekély árkokat keresi, társul szegődött hozzá a Trif. 
parviflorum és a Plantago tenuiflora. 
Ugyan e szikesen junius 1 1-én érett terméssel és elszáradt 
levelekkel volt található, de már nehezen tudtam ráakadni. Bogy-íni 
erdő szikes, tócsás legelőin 1910 máj. 26-án (virág és kevés ter- 
méssel) a következő növények társaságában találtam meg: Plan- 
tago tenuiflora , Nasturtium Kerneri , Ranunculus lateriflorus , Iri fó- 
liám parviflorum és Festuca pseudovina. 
