136 
dányai. Mint minden sziki növénynek, úgy ennek is a gyéren 
benőtt helyek kedveznek. így a bezdáni erdő közötti szikesek 
kaszálóin csekély számban vagy alig jelenik meg. míg ha a 
szikes az erdőből kinyúlik, vagy ha legelőnek használják, igen 
tömegesen terem. A legeltetés az elszikesedést nagyon elő- 
mozdítja. 
Artemisia monogyna WK. Dunamenti szikesemének töme- 
gesen megjelenő jellemző növénye. Mivel mindig szikes talajhoz 
van kötve, azért alkalmas a jó szikes talaj fölismerésére. Érde- 
kes tulajdonsága, hogy a túlságos nedvességet kerüli és a be- 
árn 3 r ékolást nem túri. Az előbbi tulajdonsága szépen tanulmányoz- 
ható a bezdáni szikes legelőkön, ahol Aster canus társaságában 
nő. Míg az Aster canus a legelőknek vizenvősebb Cirsium brachy- 
cephalum- os helyére, sőt még beljebb is befurakodik, addig az 
A. monogyna megmarad az emelkedettebb kemény napsütött helyen. 
Hogy a beárnyékolást nem tűri, eléggé igazolja az a körülmény, 
hogy legelőn szebben nő és szaporodik, mint a kaszálón. 
Artemisia pontiaa L. A bezdáni szikes legelőkön Artemisia 
monogyna mellett találtam. 
Senecio Doria L. A gádori szikesek szélén fordul elő, de 
a szikesekre nem megy át. E növény viselkedése az érdeklődő 
figyelmét nagyon leköti. A gádori szikeseket körülvevő nem szikes 
emelkedettebb részen nagy tömegben terem, ahonnan szálanként 
az alacsonyabb fekvésű szikes felé közeledik, de amint annak a 
szélére jutott, azonnal megállapodik. Ezek a Szikesekre nem hatoló 
példányok 100 — 200 m. hosszú vonalban követik a szikest és egy 
egyenes sort alkotnak. 
Cirsium brachycephalum Jur. Nedves, kissé elszikesedett 
helyeken is nő, úgy a bezdáni, valamint a gádori szikes kaszáló- 
kon és legelőkön. Nagyobb menmiségben a megye északi homo- 
kos részén szaporodik el, a vasúti árkok mentén, valamint a 
nedves legelőkön (Körözsi kaszálók Ludaspuszta mellett). 
Centaurea pannonica (Heuff.) Száraz legelőknek növénye, 
mel} 7 szikes mezőkre jutva, eltörpül. Az Andropogon Ischaemum- 
nál (melynek a társaságában fordul elő) mélyebben hatol a szike- 
sekre (Chotek-pusztai legelő 1909 szept. 19-én). 
Hieracium Bauhini Schultz és a H. auriculoides Láng. 
A H Bauhini subsp. cymosum és a H. auriculoides a szikes 
mezők kellő közepén is előfordulnak. Az előbbi a bezdáni erdő 
szikesein, míg a H. auriculoides Cservenka és Kula közötti szikes 
réten található. Már Menyhárth is megtalálta a H. auriculoidesA 
Kis-Kecskeméten Camphorosma ovata, Plantago maritima , Ranun - 
culus pedatus stb. társaságában. 
Taraxacum bessarabicum (Horn. ) Hand. Mazz. Kora tavasz- 
tól késő őszig a legforróbb nyáron is, hol virágját, hol vöröslő 
bóbitás kaszaiját szedhetjük. Álig van növényünk, mely nagyobb 
területeket foglalna el; különösen ősszel rengeteg bóbitás termé- 
