159 
d i d a c t i c a i szempontok ve- 
zérelték (v. ö. V. old.), bár 
czélszerűbb lett volna az egész 
évszakra kiterjeszkedni. Kiván- 
csiak vagyunk, hogy szerző 
kisérlete gyakorlatilag bevá- 
lik-e. 
A X — XXXVIII. old. ismer- 
teti a terület felszínét, a phae- 
nologiával kapcsolatban az 
1912. évi hőmérsékleti viszo- 
nyokat. a gyűjtés, szárítás mód- 
ját, majd az idevágó irodalom 
ajánlása után pár vonással a 
botanika történetéről s a 
nomenclaturáról szól. Mindent 
ügyesen, röviden, egy sereg 
hasznos tudnivalót közölve. 
A Meghatározó rész-ben a 
természetes rendszer és Linné 
rendszere szerint adja a kul- 
csot. 
Akulcsoknagyobbára kön y- 
n y e n felismerhető bélyegek 
alapján készültek, ami aggo- 
dalomra is ad alkalmat, hogy 
vájjon elegendőek-e ezek e g y- 
magukban, s a helyes útra 
igazítják-e a kezdőt? (pl. a 
XLIY. 2a szerint a tejelő és nem 
tejelő növények dichotomiája). 
Szerző műve több, növén}’- 
geographiailag is fontos adatot 
tartalmaz. 
den Verf. (vgl. p. V.) rein 
didaktische Motive geleitet ; 
u. E. nach liátte aber eine 
Erweiterung des Textes auf 
die Pfianzen dér ganzen Saison 
sicher grössere Vorteile ge- 
boten und es ware interessant 
zu erfahren, ob sich dieser 
Versuch in dér Praxis auch 
bewáhrt. 
Auf S. X-XXXVIII. macht 
uns dér Verf. mit dér Ober- 
fláchengestaltung des Gebie- 
tes, mit den klimatischen Ver- 
háltnissen des J. 1912 in Ver- 
bindung mit phaenol. Betrach- 
tungen bekannt ; sodann folgt 
eine kurze Unterweisung zum 
Sammeln u. Trocknen dér 
Pfianzen, zűr Auswahl dér Li- 
teratur und eine Skizze einer 
Geschichte dér Botanik, end- 
lich aber eine Übersicht íiber 
die Regein dér Nomenklatur. 
Alles dies ist mit möglichster 
Ivürze dabei aber geschickt und 
in Verbindung mit allerlei 
Vissenswertem dargestellt. 
lm Bestimmungsteil sind die 
Schlüssel nach dem LiNNÉ’schen 
und dem natürl. System aus- 
gearbeitet. Sie stützen sich 
hauptsachlich auf leicht kennt- 
liche Merkmale; in dieser Be- 
ziehung gibt das Bucii aller- 
dings zűr Befürchtung Anlass, 
dass diese alléin deD Anfánger 
nicht immer auf den richtigen 
Weg leiten tverden (z. B. die 
Dichotomie dér milchenden u. 
nicht milchenden Pfianzen auf 
p. XLIY). 
Das Werkchen enthalt iibri- 
gens mehrere auch in pflanzen- 
geogr. Hinsiclit wichtige A 11 - 
