180 
mint a Dianthus microlepis- 
hez s nem kételkedem abban, 
hogy mindenki, a kinek al- 
kalma volt az utóbbinak a Bal- 
kánfélsziget hegységein való 
nagy formagazdagságába be- 
pillantást nyernie, osztani fogja 
véleményemet. 
A Magas Balkánon (p. o. a 
Kalofer és Kazanlik fölött ki- 
emelkedő csúcsokon) előforduló 
Dianthus micrólepis - nek több- 
nyire jól kifejlődött, a tőlevelek- 
nél hosszabb szára van, a me- 
lyen egymástól távol 2 — 3 pár 
pikkelyalakú fellevél foglal he- 
lyet, a legfelsőbb pikkelypárt 
a csészétől egy internodium 
választja el; tőlevele hosszú 
(2 — 3 cm) és keskeny, a leve- 
lek. mivel kétrét hajtottak, még 
felével keskenyebbeknek, majd- 
nem tűképúeknek tűnnek fel; 
virágja meglehetősen nagy, csé- 
szefoga aránylag hosszú, igen 
hegyes és nélkülözi a kártyás 
szegélyt, termete is kissé la- 
zább. 
A Rhodope-hegységben egy 
másik alfaja fordul elő, melyet 
Velenovszky elsőbben (Flór. 
búig. Suppl 1898 : 41) var. ,3. 
Musalae néven különböztetett 
meg (1. még Vierhapper meg- 
jegyzéseit is az i. h. 1107. old.), 
későbben pedig (Sitzungsber. 
dér kön. böhm. Gesellschaft 
dér Wissenschaften, Prag 
1910 : 6) már faji önállósága 
mellett kardoskodott. 
Ez a növény karcsú, eléggé 
laza termetében, keskeny és 
vékony levelében, magasabb 
szárában, az alja felé kevésbbé 
keskenyedő s ennélfogva a 
szártól jobban elkülönülő csé- 
Gelegenheit gehabt hat, die 
Vielgestaltigkeit dér letzteren 
Art auf den Hochgebirgen dér 
Balkanhalbinsel niiher kennen 
zu lernen, wird uns in unserer 
Auf f assung beistimmen miissen. 
D. micrólepis , wie er auf 
dem Hohen Balkan (z. B. auf 
den Gipfeln ober Kalofer, Ka- 
zanlik) wíichst, hat zumeist 
einen deutlieh entwickelten, 
den Rasen mehr-minder über- 
ragenden Stengel, dér von 
2 — 3 Paaren schuppenförmiger. 
entfernt stehender Hochblat- 
ter besetzt ist; das oberste 
(Kelck-)Sclmppenpaar ist vöm 
Keleti zumeist durch ein kur- 
zes Internodium getrennt : die 
Blatter sind láng (2—3 m) und 
schmal, sie erseheinen durch 
Falzung noch schmaler, fást 
nadelförmig, die Blüten sind 
ziemlich gross die Kelchzalme 
verhaltuismassig láng und sehr 
spitz, unberandet, dér Wuchs 
ist ein etwas lockerer. 
lm Rhodopegebirge wachst 
eine andere Rasse, die Vele- 
novsky vorerst (Flór. búig. 
Suppl. 1898 : 41) als var. ,3. 
JÍM>ahzcuntersckieden hat (vgl. 
auch bei Vierh. a. a. 0. 1107), 
spáter aber (Sitzber. dér kön. 
böhm. Ges. dér Wiss. Prag 
1910 : 6) als eigene Art be- 
trachtet vissen will. 
Diese Pflanze ist durch ihren 
zarteren. ziemlich lockeren 
Wuchs, ihre schmalen, diinne- 
ren Blatter, höhere Stengel, 
gégén ihren Grund zu weni- 
ger verschmalerte und gégén 
