230 
A Duna-Tisza közének typikus O. arenaria \Y. K.-növényé- 
től első szempillantásra is feltűnően különbözik. Termete karcsúbb, 
kisebb -nagyobb mértékű elágazás csak a szár felsőbb részében 
kezdődik, szőrözete sokkal csekélyebb s nem sárgás, úgy hogy az 
egész növény inkább szürkészöld színű. Borbás 1 a nvirségi növényt 
Onosma tuberculata KiT.-nek tartotta ; a mi növényünk azonban 
nem egyezik a Nemzeti Muzeum herbáriumában levő KrrAiBF.L-féle 
origináléval, amel } 7 sokkal erőteljesebb indumentummal bír. 
Salvia pratensis L. : Yeronica spicata L. 
Yeronica orchidea Cr. Yeronica incana L. 
A magyar példányokat, melyekeket Hőst 2 és kivált Kerner 3 * * 
óta Yeronica pallens HosT-névvel szoktak illetni, összehasonlító vizs- 
gálataink szerint nem tudjuk az oroszországi és galíciai termő- 
helyekről származó növényektől megkülönböztetni. Mindazok a 
«bélyegek,» melyek alapján Hőst az ő V. pallens-é t a Y. incana 
L.-től megkülönböztette, nevezetesen 1. a gyengébb, kevésbbé 
fehérszínű szőrözet, 2. a tőlevelek rövid nyele, 3. az ülő szár- 
levelek, 4. a rövidebb murvalevelek, 4. a kívül kopasz párta- 
sallangok megvannak az előttünk fekvő orosz és galíciai növé- 
nyeken is. Ezek között is van sűrűbben fehér szőrözetű (Tárnia, 
Sudak, lég. Callier Nr. 163) és kissé kopaszabb (Herb. FI. Ross. 
a Mas. Bot. Acad. Imp. St. Petrop. ed. Fasc. XVIII. Nr. 806 s az 
összes látott galíciai példányok), azonban pártája valamennyinek 
kopasz. Ez a körülmény azt a gyanút ébreszti fel, hogy midőn 
Hőst V. pallens-é. t a T T . incana-x al hasonlította össze, talán nem 
is valódi Y. incana volt a kezében, mert szőröspártájú Y. incana- 1 
egyet sem láttunk. A Y. incana levelei hol csipkések, hol pedig 
(a nyúlánkabb példányokon) többé-kevésbbé épszélűek, murva- 
levelei is csak a legalsóbb virágoknál hosszabbak a csészénél, de 
ez a jelenség megvan a magyar példányokon is. A levél alak- 
jában, az alsó levelek nyelének hosszában sem tudtunk különb 
séget találni. A termés szőrözete is hol sűrűbb, hol ritkásabb 
úgy az orosz, mint a hazai példáitokon. Jobban lekopaszodó 
s levélszinén zöldellőbb példányokat az oroszok a Herb. FI. 
Ross. etc. Fasc. XV. Nr. 730 alatt var. neglecta Yahl fspj-néven 
adtak ki. 
Asperula glanca (L.) Bess. 
Scabiosa ochroleuca L. 
Scabiosa canescens W. K. 
Jasione montana L. 
Campanula pinifolia Uechtr. 
Campanula Cervicaria L. 
Erigeron acer L. 
Artemisia vulgáris L. 
Anthemis tinctoria L. 
Achillea collina Becker. 
1 A magyar homokpuszták növényvilága inog a homokkötés. Budapest 
1886, pag. 85. 
3 N. Th. Hőst, Flóra Austriaca I : 6 (1827). 
3 A. Kf.rner, Die Vegetationsverh. d. mittleren und östl. Ungarns und 
angrenzenden Siebenbürgens. Sep. pag. 361. 
