240 
Az ártérben is találunk hegyi növényeket, melyeket a Tisza 
árja hozhatott hozzánk. Ezekről a behurcolt növények között lesz 
még szó. 
Szikesek. Simonkai által 5 ) « Vakszék»-nek nevezett terü- 
letek vegetatiojához hasonlót Csongrád megyében is több helyen 
találunk. E területeket azonban nem nevezik vakszéknek, mert 
fel nem szántott részein is igen jó legelőt, vagy közepes ka- 
szálót szolgáltat. Azért e földeket, Treitz kifejezésével élve, termő- 
széknek nevezném. Az ilyen szikesföld humuszt és esetleg kevés 
homokot is tartalmaz. A Trifoliumok serege ékesíti kora tavasszal, 
így a T. ang illatúm, parviflorum , orn ithopodioidcs, fragiferum T 
filiforme, striatum , továbbá a Festuca pseudovina. Crassula cae- 
spitosa, Sceranthus annuus v. verticittatus, Gypsophila murai is , 
jellegzetes növényei még. Nyáron kiég az egész partosabb rész, 
csak ősszel élénkítik az Éragrostis pilosa csinos bokrétái és a 
Scilla autumnalis. E partosabb rész vizét 1 — 2 m. széles erees- 
kék vezetik a mélyebben fekvő mocsárba, mely erecskéknek 
növén 3 T zetét Roripa Kernem, Pholiurus pannonicus, Alopecurus 
fulvus, Glyceria fluitans , Plantago tenuiflora, Ranunculus lateri- 
florus, Myosurus minimus. Gerastium anomalum alkotják. E növé- 
nyeket még a mocsár partján is megtaláljuk, mélyebb vízbe csak 
a Glyceria fluitans hatol, középen, a szikes tóban pedig Beck- 
mannia eruciformis. Schoenoplectus lacustris, Glyceria aquatica, 
Phragmites communis, Typha latifolia és Bolboschoenus maritimus 
teremnek. Őszi esők után, partosabb helyeken találjuk az Atri- 
plex litorale és hastatum ssp. microspermum- ot, Bupleurum tenuis- 
simum társaságában. 
A vakszék vegetatioja. Az erősen székes talajt, hol szék- 
sós kivirágzásos kopár foltok váltakoznak a Camphorosmás mező- 
vel, nevezik nálunk vakszéknek. A magasabban fekvő székpado- 
kon az Artemisia monogyna alkot formációt. A padok alatt terül 
el a Camphorosmás szék Lepidium crassifoliummal és Atropis 
limosa val Ezt követi a mocsár szélén az Agrostis alba öve, míg 
a mélyebb viziten a Bolboschoenus maritimus. Ősz felé, ha a 
mocsár kiszikkad, a Bolboscheonus között hatalmas Sálsola Sodo k 
nőnek s ugyanott, de még inkább a kopár, kivirágzással borított 
széken találjuk a Schoberia maritima és Chenopodium rubrüm v. 
crassifoliumot. 
Néhol Cyperus pannonicus lép fel tömegesen az Atropis 
között. 
Szeged alatt szikes legelőkön pl. a Spergularia mar gin at a , 
Schoberia maritima v. pannonica , Salicornia herbacea, Crypsis acu- 
leata a jellemző sós növények. 
6 ) Simonkai: A rád vármegye és Arad sz. kir. város természetrajzi leírása. 
Arad. 1893. 
