340 
Kiemelendök : pelória-képző- 
dés a Digitális lanata , Antir- 
rhinum május, Dracocephalum 
stamineum és Gaillardia aris- 
tata var. grandi flór a- fajokon. 
Hervorzukeben sind : Pelo- 
rienbildung an Digitális la- 
nata, Antirrhinum május, Dra- 
cocephalum stamineum, Gaiüar- 
dia aristata var. grandifiora. 
Forenbacher, Dr. A. Istorijski prijegled botanickih istra- 
zivanja Kraljevine Dalmacije od Visianija do danas. (Histori- 
sclier Überblick über die botan. Forschungen im Königreiche Dal- 
matáén von Visiani bis lieute). 
Ismerteti Dalmáczia flórája 
kikutatásának a czímben meg- 
jelölt korszakát. A korvát- 
nyelven megjelent dolgozatból 
ugyanazon czím alatt német 
kivonatot találunk : Bulletin 
des travaux de la Classe des 
scienc. math. et natúr. Svez. 2. 
Zagreb, 1914 p. 14—34. 
Behandelt den im Titel ge- 
nannten Teil dér Geschiehte 
dér Erforschung dér dalmatini- 
schen Flóra. Ein deutscher 
Auszug dieser in kroatischer 
Sprache verfassten Arbeit ér- 
sekién unter demselben Titel 
im «Bulletin des traveaux de 
la Classe des scienc. math. et 
natúr. » Svez. 2. Agram, 1914, 
p. 14—34. D. 
Buja Sándor : Adatok Erdély halopliyton formatiójának 
kialakulásához és nehány halophytonjának összehasonlító 
alak- alkattani szerkezetéhez. (Beitráge zűr Gestaltung dér 
Halophyton-Formation Siebenbürgens und dér morpkologisehen, 
anatomiseken Structur einiger Halophyten). Inaug. Diss. — Kolozs- 
vár. 1914. 1—34. 8° — I— IV. Tab. ' 
A Statice Gmelini , 8. tata- 
rica, Salicornia herbacea és 
Suaeda manfmm-fajokkal fog- 
lalkozik és pedig főleg az iroda- 
lomban talált adatok alapján. 
- Statice tatarica (ka egyes 
orosz flórákban mint ilyent em- 
lítik is) nálunk nem igazi ha- 
lopkyton, tehát jobb lett volna 
inkább el is hagyni. 
A mellékelt 4 tábla több- 
nyire histologiai részleteket 
tartalmaz. 
Bescháftigt sich mit Statice 
Gmelini , St. tatarica, Salicornia 
herbacea und Suaeda maritima 
hauptsachlick auf Grund dér 
in dér Literatur gefundenen 
Angaben. 
Statice tatarica ist, (obwokl 
in einigen russisclien Flórén 
als solcher erwáhnt) bei uns 
kein eigentlicher Halopkyt, 
wáre alsó besser weggelassen 
worden. 
Die beigegebenen 4 Tafeln 
enthalten zumeist histologische 
Details. D. 
Dr. Bernátsky J. : A magyar Alföld fás növényzete. 
[Baum- und Straueh-Vegetation des ungariseken Tieflandes.j Erdé- 
szeti kisérletek XVI. (1914) : 129 — 130. 
Szerző, aki már korábban is Dér Verf., dér sich schon 
több dolgozatban foglalkozott in mehreren friiher erschiene- 
