az Alföld fás növényzetével, 
jelen munkájában összefoglalja 
nemcsak mindazt, amit e tárgy- 
körre vonatkozó tanulmányai- 
ban észlelt, hanem tekintettel 
van — habár nem is kimerí- 
tően — az idevágó erdészeti és 
botanikai szakirodalomra is. 
Munkájában a fás növényekre 
vonatkozólag több új értékes 
oekologiai megfigyeléssel talál- 
kozunk, melyek a gyakorla- 
embereinél, így az erdészeknél 
joggal számíthatnak az érdek- 
lődésre. 
Minthogy Bernátsky dolgo- 
zatát illetékes erdészeti szak- 
körök részéről már ismertették 1 ) 
e helyen munkájának néhány 
olyan pontjára óhajtunk reá- 
mutatni, melyek a szakbotani- 
kusok részéről támaszthatnak 
ellenvetéseket. 
136. old. Bet ula verrueosa 
Ehrh. (talán szabatosabban 
B. pendula Roth); kiemelendő 
volna, hogy a Kis-Kunságon is 
elég bőven van még (pl. Kecs- 
kemét vidékén). 
139. old. Szerző ama állítá- 
sát, «hogy az Alföldön mindig 
csak B. verrueosa , nem pedig 
B. pubescens található, mely 
utóbbi faj Magyarországon in- 
kább csak a magasabb hegy- 
vidék lakója,» helytelennek kell 
minősítenünk, mivel irodal- 
munkban az Alföldről és pe- 
dig a Nyirségről és az Ecsedi 
lápról 2 ) már régen ismeretes. 
Az utóbbi helyről nem lehe- 
nen Arbeiten mit den Holzge- 
wachsen des ungar. Tieflandes 
bescháftigt hat, fasst in die- 
ser Publikation nicht nur alles 
schon früher in seinen dies- 
bezüglichen Studien ermittelte 
zusammen, sondern berück- 
sichtigt hierbei — wenn auch 
nicht erschöpfend — die ein- 
schlágige forstliche und bota- 
nische Fachliteratur. Wir fin- 
den in dieser Arbeit mehrere 
neue, interessante oekologische 
Beobachtungen, welche mit 
Recht auch das Interessé dér 
Praktiker, insbesondere dér 
Forstleute beanspruchen wer- 
den. Da sie von forstlicher Seite 1 ) 
schon rezensiert worden ist, 
möchte dér Ref. hier nur auf 
einige Punkte hinweisen, die 
geeignet sind von botanischer 
Seite Widerspruch zu erregen. 
So wáre das reichliche Vor- 
kommen v. Betala verrueosa 
Ehr. (p. 136; (vielleicht richti- 
ger : B. pendula Roth) auch 
in Klein-Kumanien, z. B. in dér 
Gegend von Kecskemét hervor- 
zuheben gewesen. Die Beliaup- 
tung (p. 139), dass sich im 
Tieflande immer nur B. verru- 
cosa , aber keine B. pubescens 
finde, welch’ letztere Art viel- 
mehr eine Bewohnerin des hó- 
hérén Gebirgslandes sei, ist 
eine irrtümliche, da diese Art 
in dér Literatur auch aus dem 
Tieflande, u. zw. aus dem Nyir- 
ség und dem Ecsedi Láp 2 ) schon 
seit lángé bekannt ist. 
Es ist nicht ausgesehlossen, 
dass sie vöm letzteren Orte 
1 ) «Erdészeti Lapok» 1914 : 857—862. 
2 ) P. Kitaibelii Additamenta etc., pag. 48. 
