345 
170. old. Szerző a Hedera 
Helix-et említi az Alföld egye- 
düli örökzöld lomblevelű fás 
növényének, holott ennél sok- 
kal jellemzőbb a F-umana pro- 
cumbens s helyeként a Daphne 
Cneorum. Az utóbbit nem is 
említi szerző az Alföldről, jól- 
lehet onnan már Kitaibel 1 ) kö- 
zölte a Nyírségről s újabb meg- 
figyelések 2 ) is tanúsítják annak 
bőséges előfordulását. 
170. old. Hogy a Cornus 
más a száraz légkört kerülné, 
annak ellentmond az a körül- 
mény, hogy aKarszton is elő- 
fordul. 
172. old. Szerző szerint a 
Crutaegus monogyna- nak több 
formáját külömböztették meg, 
melyeknek systematikai értéke 
«kétes». Ezt azonban pl. a C. 
calycina- ra csak nem lehet 
állítani. 
170. old. Hogy a Rosa spi- 
nosissima (szerző szerint) az 
Alföldön «igen gyakoris volna, 
abban erősen kételkednünk kell. 
173. old. A Prunus puműa 
(L.) Fritsch az Alföldön na- 
gyobb mennyiségben is elő- 
fordul. 
174. oldalon szerzőnek ama 
tételét, hogy a Cytisus — és Gé- 
ni sta — nemzetségek az Alföldön 
kiváló szerepet nem játszanak, 
nagyon feltűnőnek tartjuk an- 
nál is inkább, mert más he- 
lyen egyes fajokat «valóbankö- 
Als einziges wintergrünes 
Laubholzgewáchs unseres Tief- 
landes wird vöm Verf. (p. 170) 
Hedera Helix angeführt; wo- 
gegen Humana procumbens 
und stellenweise auch Daphne 
Cneorum doch noch charakíe- 
ristiseher ist. Letztere Art wird 
vöm Verf. gar nicht erwahnt, 
was umso auffallender ist, als 
sie schon Kitaibel 1 ) aus dem 
Nyírség erwahnt und auch 
neuere Beobaehtungen 2 ) ein 
^ortiges reichliches Vorkom- 
men bestatigen. 
Dér Behauptung (p. 170), 
dass Cornus más trockene La- 
gen meidet, widerspricht dér 
Umstand, dass diese Art im 
Karstgebiete reichlich vorhan- 
den ist. 
Von Crataegus monogyna 
sind nach dem Verf. (p. 172) 
mehrere Formen unterschieden 
worden, dérén systematischer 
Wert nach seiner Meinung 
«zvveifelhaft» ist. Das liisst 
sich doch z. B. von C. calycina 
nicht behaupten. 
Dass Rosa spinosissima im 
Tiefland «sehr háufig» sei, 
miissen wir stark bezweifeln: 
dagegen kommt Prunus pu- 
mila (L.) Fritsch dórt auch in 
grösserer Menge vor. 
Die Behauptung (p. 174), 
dass die Gattungen Cytisus 
und Genista im Tieílande keine 
Rolle spielen. haltén wir um- 
somehr für sehr auffallend. 
als dér Verfasser an anderer 
i Stelle selbst einzelne Arten 
') P. Kitaibelii Additamenta : 64. 
s ) Bobbás «Erdészeti Lapok» 1886 : 661—662. 
24 
