Zapalowicz Hugó : Revue critique de la flóré de Galicie 
XXX-e partié. Bull. de l’Acad. des Sciences Craeovie. 1914. 
Uj TVo/a-fajok és korcsok 
leírása. 
A Babiagoráról a Viola sil- 
vestris X canina-t V. babiogo- 
mww-néven mint újat írja le. 
Ennek a kombinácziónak leg- 
régibb neve azonban V. inter- 
sita Beck Szintúgy több a 
czikkben újonnan leírt keve- 
rékfaj nálunk már más nevet 
visel. Igv: 
Beschrei búiig neuer Viola- 
Arten und Bastarde. 
Von dér Babia-Gora wird 
Viola silvestris X canina als 
V. babiogorensis beschrieben ; 
diese Kombiuation führt be- 
kanntlich als áltesten Namen 
V. intersita Beck. Audi melirere 
andere in dieser Schrift neu 
besehriebene Bastarde fiihren 
bei uns schon andere Namen, 
wie : 
Viola suavis X hirta (V. bessarábica Zap.) = bihariensis 
Simk. ; V. silvestris X arenaria ( V. sokalensis Zap.) = glauca M. 
B. ; V. Riviniana X canina (V. ranensis Zap.) = clabia Wiesb. ; 
V. declinata X tricolor ( V. prutensis Zap.) = carpathica Borb. D. 
Dr. Hermann Cammerloher : Die Grünalgen dér Adria. 
Mit 39 Textfig. und 6 Tatéin. Berlin, Veri. von Gebr. Borntraeger 
1915, VII. + 141—8°. — Mk. 
Szerző előszavában p. (1—5). 
az algak gyűjtésére, cultivála- 
sára és praeparalására szol- 
gáló útmutatásokkal [musealis 
czélokra conserválónak ajánla- 
tos : 4% formaiina és 96% al- 
cohol keveréke, vagy 40% for- 
maiina tengervízzel felhígítva] 
A systematicus részben (p. 
10 — 124) a különböző nemzet- 
ségek, fajok részletes leírását 
adja, instructivus szövegközti 
rajzokkal, p. 125 — 128 a nem- 
zetségek meghatározására ad 
egy határozó kulcsot. Litera- 
turajegyzék (p. 127—136), tar- 
talommutató (p. 137 — 141)-val 
végződik a nagyon ajánlható 
kis kötet. 
A táblák is nagyon jól si- 
kerültek. 
9.20. 
Das Vorwort enthált Unter- 
weisungen zum Sammeln, Kul- 
tivieren und Práparieren dér 
A Igen ; [ Konservierungsflüssig- 
keiten für Museumszwecke sind 
Mischungen von 4% Formol 
-(- 96% Alcohol oder eine Ver- 
diinnung des 40°, 0 Formols mit 
Seewasser] (p. 1 — 5). Dann gibt 
dér Verfasser im System ati- 
sehen Teil (p. 10—124) aus- 
führliche Beschreibungen dér 
verschiedenen Gattungen und 
Arten von instructiven Text- 
figuren begleitet ; p. 125—138 
enthált einen Bestimmungs- 
schlüssel für die Gattungen. 
Mit Literaturverzeichnis und 
Namensregister endigt das bes- 
tens empfohlene Bándchen, 
welches gut gelungene Tafeln 
schmiicken. Gy. 
Dr. Lujo Adamovic: Führer durch die Natúr dér nörd- 
lichen Adria mit besonderer Berücksichtigung von Abbázia. 
