.no 
médium dilatatis, utrinque sensim paulisper attenuatis, perigonio 
tertia parte brevioribus, autheris nigro-coeruleis : stylo subtriangu- 
Inri, ovario sublongiore ; ovarii loculis í (raro 5—6) ovulatis: 
capsula ovata, obtuse trigona, seminibus arillatis. — Flórét ni. 
Mart. et Aprili. 
In silva umbrosa paludosa <-Longus» prope ostium rivi 
Kamcia (prope Várnám) in societate Ramineuli constantinopolitani 
et Leucoji aestivi. 
Varrni (Boulgarie) le 2<> Decembre 1901. 
Festuca Wagneri Deg. Thsz. et Flatt. a F. sulcata 
alfaj új változata 
(Eine neue Subvarietát dér F. sulcata). 
\v'm ‘ | Timis/ Lajos. 
A deliblati liomok])usztaságróI, honnan annyi érdekes növényt 
ismertettek már a magyar botanikusok, ismét egy igen érdekes 
új növényalak került elő az ismeretlenség homályából. 
Ugyanis Wagner János tanár Festueá-kat gyűjtött a buda- 
pesti m. ki r. állami vetömagvizsgáló állomás kiadásában megjelenő 
« Magyar füvek gyűjteménye)) czímű exsiccata számára. Ezen anyag 
feldolgozása alkalmával állapítottam meg, hogy a Wagner-féle 
Festuca. a tudományban még ismeretlen új alak. melyről Hackel 
tanár a következő bírálatot mondta: «Eine hiibsche neue Fönn. 
dérén Stel Inng Sie richtig bezeichnet habén . . .» stb. 
Miután Hackel tanár véleményemet megerősítette, a növény 
leírását az alábbiakban teszem közzé : 
Radice fibrosa. liabitu denso, stricto ut varietatum plurimarum 
F. oviimé. Culmi 30 35 cm. alti. voginae falióráin infimum cul- 
mum laxe amplectentes, superiores arcte adpressae: oinves nti 
nihilt, rnflorescentiae axi >■ f/himot'ijnp fertrtex pilis bit-ribus patuhs 
luspidae. Tota pia itta glanca. 
Fólia rigida (rigiditate i is F. glaucae similibus) sulcata. 
inflorescentia angusta, ad 5—7 cm. longa, spiculae 7—8 mm. longae, 
subiiuinque-florae, glumae fertiles ad 5 mm. longae, in aristam 
I 1 V 2 mm. longam desinentes. 
Flórét sub finem mensis Maji et initio Junii. 
Hab. in collibus arenae mobilis comitatus Temes, ubi fructi- 
feram detexit sub finem Jnn. 1904 doni. Prof. Joaxxes Wagxiíh. 
cui subvar. nova dicata. 
Difiért : a F. sulcata (Hack.) glaucedine, rigiditate imprimis 
autem lúspiditate omnium partiam; 
a F. hirsnta Hőst glaucedine, rigiditate hispiditate foliorum, 
vaginarum. culmorumque; 
a F. glancaidba (Hackki.) glaucedine omnium partium (nec 
tantum glumarum) hísjiiditate, rigiditate; 
