35 
Elhelyezkedése is a természetes fejlődés hű képe és az ala- 
csony vidéken feltűnő jelenség: a Pina s a dombok tetejét foglalja 
el, a lombos fák a domb oldalán és a lapályon sorakoznak. Leg- 
inkább a mocsártölgy Q. sessiliflorával, gyertyánnal, gyakran a 
bükkel keverve, de egyes dombokon a bükk maga is alkot erdőt. 
Gólicán a bükkös és a pinetum a határvonalon egymásba folyik. 
A Pinus silvestris a kavicsos talajt jól bírja. Parlag helyeket 
hamar elfoglal, mint Vas megyében a természetben élő emberek 
mesélik és Torony mellett magam is megfigyeltem. Körmend felől 
Paksa felé szakadékos kavicspartokon az utas gyakran megcso- 
dálja a mostoha sorssal megküzdő fenyőket. Fele gyökerük a 
levegőben, fele görcsösen kapaszkodik a terméketlen talajba. De 
megélnek és az utas kedvére csinálhatja hasonlatait. 
Száraz kavicsdombokon a foglalás elsőbbségét gyakran egy 
apró tűlevelű bokor vitatja el tőle, a csarab (Calluna). Kiterjedt 
formációja közös vonása a Dunántúl nyugati vármegyéinek. * * 3 ) 
De más norikumi növény, ha nagy számban van is, for- 
mációba nem igen egyesül, hanem erdőn-mezőn mint uralkodó 
nővén} hívja magára a figyelmet. Füves domboldalon, erdők szélén 
tavaszszal ezer Primula acaulis sárgállik, a vasvármegyei hegyvidék 
uralkodó szedre, a Babus bifrons mindenütt közönséges. Erdőkben, 
bokros helyeken a Galium silvaticum. Cytism supinus, Astrantia 
maior. Hypericum hirs.. Majanth ., Anemone nemor ., Diantli us 
sax igent is, Knautia intermedia Pernh és Wettst 4 ) seregük, a 
résznek i réteken Sanguisorba. De a többi norikumi növény nem 
nagy számú, ezeket már egyenkint kell erdőn-mezőn összeszedni. 
Baksán a Fosa rubiginosa , Babus sulcatus, Sorbus aucuparia (a 
cupi erdőben), Babus Gremlii Focke (a szt.-andrási erdőben) ; Reszne- 
ken a Hypericum humifusum aratás után a tarlókon is megjelen, 
Thymus spathulatus Oe. 5 ), Achillea Ptarmica és var. lineáris De..; 
a legtöbb norikumi növény még a gólicai erdőben gyűlt össze : Pirola 
rőt., minor, Galium rotundif., Epipactis latif . viridans. Listera ov., 
Asperula od., Sanicula , Pimpi nella magna, Melampynnn pratense L. 
a ) Vas vármegyében Asszonyfa mellett, a hol a föld egészen szabályos 
dombhnllámokat vet, a száraz, kavicsos tetőket a Calluna lepte el, a völgyek- 
ben az Asphocleltis liliomserego felién ik. 
4 ) Virágfészke gyakran kicsi, alig sugárzó és ilyenkor a K. Dnjmeiálól 
csak ritkább szőrőzete különbözteti 1904. nyarán, a nagy szárazság idejében, 
Simonkai tanár úrral Vas vármegyében járva, csupa apró virágfészkűt láttunk. 
Kertben meleg déli helyen kultiválva. az első évben sugárzó nagy virágfészkű volt. 
a köv. esztendőben viráafészke apró, teljesen sugártalan, szörözete erősebb lett. 
5 ) Vklenovsky legutóbb új alapon osztályozta a Thymust : IX. Xaclitr. 
1908. 10 26. Szerinte a Th. hirsutior VI. B. - Th. Transsilv. Schuh = Th . 
romosus Hei ff., a Th. Cliamaedrys BT. — Th. alpestris Tausch., a Th. Marschall., 
mely szerinte Középeurópában is előfordul, igen kurta szőni, a Th. Dalmaticus 
Freyn nem synonymja a Th. effusus HosT-nak, mely a var. Kapelaerel egyetemben 
= Dalmaticus X ovatus, a Th. collinus M. B. kétes, az e néven ismert növé- 
nyünkét a Th. Lövyanus Op. név illeti, etc. csupa oly adat, mely a magyar 
flórát közelről érinti és a magyar T/p/ímts-monographiák adataival nem egyez. 
