37 
arvensü L. helyett itt csak a N. traehycarpa BoRi;.-ot találtam, de 
a Kemenesalján sima terméssel is előfordul. A kettő között csupán 
a termés felületében van különbség. Érdes termése révén a X. 
trachycar pávai közel rokon a A", tubereulata Grisb., mely Callier 
It. Taur. III. a. 1900. 523.. 524. sz. exs. sz. csupán abban külön- 
bözik tőle. hogy kehely levele egyenesebben megy át a nyélbe, 
nem szélesedik ki alul csaknem szívessé, mint a magyar X igei! a 
kelyhe. Grisb. Spic. ti. Rum. I. 318. több különbséget említ, azon- 
ban ezeken a példákon úgy, mint a magyar növényeken, a kehely 
lemeze nagyobb a nyelénél, az antherák függeléke egyforma 
hosszú. A deresség pedig helyi viszonyoktól függ. A tarlón deres 
a növény, árnyékban zöld. Azonban a habitusban is van talán 
különbség. Tauria példái egyenesszáruak. csupán a felső részük 
gyengén ágas. A mi Nigellánk tövétől ágas, terebélyes. 
A vetések jellemző kíséretét Nigella etc. helyett inkább az 
Allium vineale és A. olerac. alkotják, kissé nedvesebb földeken 
pedig már a Ramex silvester kólói emelkednek. A vizenyős rétek, 
állóvizek és patakok flórájában a közönséges vízi és vízparti növé- 
nyeken (Xymphaea álba A.-Lendva, Xaphar luteum patakban 
Baksán. álló vízben Reszneken, 2. lypha. Spárgán, ered.. Juncusolc , 
Oenanthe fist.. Simn, Berula, Reszneken Alopeeurus fulvus és 
génié.. Carex stricta Lenti, Hydrocharis Rédies és Résznek között 
etc.) kivül kevés feljegyzésre méltó akad: a szt.-andrási réten 
Viola stagnina Kit.. Veroniea elatior. Myosotis palustris var. 
memor Kitt.. Baksán Gratiola offic. var. angnstifolia Wierzb. 
Gentiana Bneumonanthe , egy kiszáradt tócsa fenekén Heleocharis 
acic.. Reszneken Peplis Portula. Eupborbia vi/losa var. glabrifolia 
Borb., több Epilobium : hirs., pal ., Larnyi és néhány faj. amelvet 
már felemlítettünk, mint Ptarmica. 
Az alacsoii}’ vidék elütő kiimája már más növényeket is 
hoz ide egy déli flóravidékről, amelynek legelterjedtebb képviselője 
a Gén ista nervata Kit. (G. lasiocarpa Spach). Ezt már Hermánk 
Gábor közli A.-Lendva vidékéről a Termr. fűz. 1885. 281 -5. o 
Rokona a G. sagittalis Baksa szt.-andrási és Túrt erdejében a mi 
vidékünkön feltűnő külsejével déli eredetre mutat. Gondozatlan 
utakon, száraz, napos helyeken a tikkadt vándorra gyakran tekint 
a ■ Tasione szelíd kék szeme. Ahol. miként a szt.-andrási erdő 
szélén, nagy sokaságban seregük össze, mintha a nyári kék égbolt- 
ról hullott volna le egy darab. Erdők szélén a leggyakoribb 
szegfő a Dianthus barbatus. Baksán Moenchia mantica képviseli 
a déli elemet, Reszneken nedves mezőkön a Suceisa aastralis. 
a tarlók égető földjén Scleranthns fastigiatvs terem. A gólicai erdő 
norikumi flórájában pedig a vegetáció ellentéteképen a szelíd 
gesztenye megjelen. - A termőhelyek különféleségét jelzi a Lotu s 
romié, szélsőségek között mozgó szőrözete és a Hypericnm perf. 
nagy alakváltozása a széles levelii erdei alaktól a nedves helyek 
kevésvirágú satn 3 ’a alakján át ahhoz a hőségszülte növényhez, 
