c) var. vinealis With. (A. c. rigida íjíchur.) Erdei vágásokban 
nő Kőszegen. 
d) var variáns Asch. et Gr. (1. e. pag. 185. A. c. pállida 
Schkuhr.) Réteken nő Kőszegen. 
e) subvar chlorostachya Asch. et Gr. (1. c. pag. 186. A. c. 
pállescens Waisb. in Oest. bot. Zeíts. 1895. pag. 109. non pállescens 
túr fosa Schur) 1866.) Erdei vágásokban Kőszegen. 
f) var. stolonifera Blytt. Nedves réteken Kőszegen. 
g) var. setaceiformis m. (A. c. caespitosa m. az Oest. bot. 
Zeits. 1899. évf. 66. lapján ) Ezen eltérő alaknak ott adott neve 
nem megfelelő, jellemzése is elégtelen, azért azt itten pótlóm : 
gyökéből nem kiilömben a virágzó szárak és a nagyobb leveles 
hajtások alsó izeiből számos tömötten álló leveles hajtás fejlődik; 
ezeknek levelei 6 — 10 cm. hosszúak, göngyölődöttek, fonálszemek 
és tömött, hamvas zöld, ékes gyepeket képeznek, a szár és a 
nagyobb leveles hajtások leveleinek lemeze lapos, csak 0.5 — 1 mm. 
széles és érdes. A ritkásan álló, térdalakúan emelkedő szárak 
20 — 30 cm. magasak, vékonyak, tojásalakú bugájuk 5 — 7 cm. 
hosszú, ágai szétállók, rövid nyeles kalászkái halaványsárgás 
színűek, az alsó virág pelyva szálkája kiálló. — Az A. canina- nak 
ezen eltérése a Tömördi-tó, időnként kiszáradó, iszapos, fővenyes 
talajú szélén nő. — Tömötten álló nagyszámú virágtalan hajtásai, 
göngyölődött leveleikkel nagyon emlékeztetnek az A. setacea 
CuRT.-ra, de levelei vékonyabbak, fonálszerűek, hajlékonyak, bugája 
szétálló, kalászkái is kisebbek, mint emezéi. — Csinos finom 
gyepe hasonlít az Air a caryophyllea és A. capillaris két éves 
alakjának az első évben képezett kis gyepecskéihez (v. ö. az Oest. 
bot. Zeit. 1901. pag. 127. és a Magy. bot. lapok 1903. pag. 68), de 
gyöklevelei sokkal hosszabbak mint ezekéi és hamvas zöldek. - 
Ascherson és Gr. (1. c. 185. lapján^ említett A. c pállescens tar- 
tósa Schur. alakhoz valószínűen közel áll. 
h) var. micrantha m. nov. var. Rojtos gyepes gyökéből sűrűn 
álló, alul térdalakúan, fenn egyenesen emelkedő szárai 60—65 cm. 
magasak, erősek ; gyöklevelei göngyölődöttek, fűzőid szárleveleinek 
lemeze részben lapos; bugája 10 — 13 cm hosszú, tojásdad alakú, 
kalászkái kicsinyek, külső pelyvái csak 1.5 mm. hosszúak, setét 
vereses violaszinúek, csekély, fehéres szegélylyel ; alsó virág pely- 
vája fehéres, szálkája hosszú, kiálló. — Erdei vágásokban Kősze- 
gen elég bőven nő. — Ezen alaknak erős termete mellett feltűnőek 
kicsiny kalászkái. — A. c. var. transsylvanica Schur-íóI, melynek 
szinte aprók kalászkái, sűrűn gyepes termetével tér el (v. ö. Asch. 
et Gr. Synops. 11. 1. pag. 186.) 
A. Castriferrei rn. nov. spee. Rojtos gyepes gyökéből sűrűn 
és egyenesen emelkednek erős 55 — 65 cm. magas virágzó szárai 
és közöttük több kevesebb 20—30 cm. magas, nem tarackoló leveles 
hajtásai. Valamennyi levelének lemeze lapos, 2—3 mm. széles, 
fűzöld, mindkét felületén érdes, hártyájuk rövid és csonkán vagy 
