62 
könnyen betekinthető, azt itten eredeti szövegében, kevés módosítás- 
sal közlöm : 
Carex Fritschii m. Radix fibrosa, caespitosa. Culmi etiam fructi- 
feri, erecti, 40—65 cm. longi, superne nudi, basi vaginis pur- 
pureis, rare fuscis, fibratis, partim et reticulatis cincti. Fólia linearia, 
plana, 2 — 4 mm. lata, post anthesim culmis longiora. Spica mascula 
solitaria, femineae 2—3, approximatae, sessiles, globosae, nonnun- 
quam ovoideae, 7 — 12 mm. longae, bracteis membranaceis, rarius 
foliosis, apiee subuliformi erectis, evaginatis. Stigmata 3 ; fructus 
magni 2 — 3 1 / 2 mm. longi, superne 2 mm. in diametro crassi, 
globose-obovoidei, disperse pilosi, pilis brevissimis. Glumae mem- 
branaceae, acutae, mueronatae, fuscae, margine albido. Flórét 
Aprili. — A Carice polyrrhiza Wallr. cujus habitum refert, culmis 
validioribus, longioribus, erectis. vaginis in basi purpureis, et 
fructibus majoribus minus pilosis difiért. — A Carice pűulifera 
L. culmis erectis, majoribusve, foliis longioribus, bracteis rarius 
foliosis, fructibus conspicue majoribus, glumis fuscis et etiam an- 
thesi 14 diebus prioré bene distinguitur. — A Carice montana L. 
foliis latioribus et nmlto longioribus, culino majoré fortiore, fructibus 
majoribus minus et breviter pilosis diversissima. — Crescit in sil- 
vis caeduis urbis Ginsii, ad pagos Sáál et Klastrom (Hungáriáé 
occidentalis). 
Ezen sás tőalakjával még következő eltérő alakot találtam 
Kőszegen. 
b) forma marginata m. Nem csak a termő kalászok pelyvájá- 
nak, mint az a tőalaknál is többé kevésbé lenni szokott, hanem a 
lúm kalászok pelyváinak is széles fehér szegélyük van. 
C. Ginsiensis m. (C. montana X pilulifera) (C. Fritschii 
Waisb. var. oxystachya Waisb. in Oest. bot. Zeits. 1897. pag. 5. 
p. p.) nova spec. hybr. Rojtos gj’epes gyökéből számos erős, 
mereven felálló 25—40 cm. magas szár emelkedik, alant vérveres 
vagy csak vereses, rostos vagy hálós levél hüvelyektől övezve. 
Levelei 2 — 4 mm. szélesek, a szárakkal körülbelül egyenlő hosszúak. 
Him kalász egy van, termő kalász 2—3, közel egymáshoz és a 
Ilim kalászhoz, gömbölydedek, nagyon gyakran azonban himvirá- 
gok vannak azok csúcsán, akkor tojásdadalakuak és liegyezet- 
tek. Murvái kártyásak vagy levelesek, mindenkor hüvelytelenek. 
A termő kalászok pelyvái tojás vagy visszás tojásalakuak, hegye- 
sek, többnyire szálkába végződök, setét barnák, fehéres szegély- 
ivei, alig észrevehető zöld sávval, vagy világos barnák, széles zöld 
savval a hátukon. A him kalász pelyvái barnák, hosszúkásak, 
hegyesek vagy szálkába végződök, különösen a kalász csúcsán 
vagy rögtön 2 — 5 mm. hosszú, érdes szálkába átmenők vagy ilyenbe 
kihegyesedők. Tömlői laposak, 3 élüek, töpörödöttek sűrűn szőrösek, 
olyan hosszú szőrtől mint a C. montana tömlői. — Erdei vágásban 
nő Kőszegen és Klastrombán a szülő fajok között és C. Fritschii 
társaságában. — Hasonlatossága miatt ezen vegyült fajt eleinte 
