illetőleg szétnyílására a többek közt felhozott Sesleria tenuifolia 
példájánál a levelek szélén ilyen mechanikai megerősítésre szol- 
galő sejteket nem említ, ábráin sincsenek. 9 ) 
A főeret alkotó zárt collateralis edénynyaláb u. n. «beág\ T a- 
zott», 10 ) a védőhüvelyen kívül más « mechanikai sejtek» nem 
veszik körül. A főér alatt az epidermissel érintkezve stereoma 
képződött ki, de ez az edénynyalábig nem ér el; közte s az 
edénynyaláb közt chlorenchyma van. * 11 ) A laminában futó edény- 
nyalábok, tehát a 6 — 6 «mellék-ér», mind «áthaladó». 12 ) Az edény- 
nyalábokat parenchymahüvely veszi körül s ez alatt van — az 
edénynyalábbal érintkező részén erősen megvastagodott (1. 4. ábra) 
falú — endodermis- gyűrű, mely körkörösen zárt, áteresztő sejtje 
nincs. Ezeknek az endodermis sejteknek a s.-fala elfásódott, réteg- 
zett ; saffranina alkoholos oldatával szép pirosra festődik, phloro- 
glucina-ra és sósavra pirosán reagál. Hogy edénynyalábja zárt, a 
mellett szól, hogy xerophyton növénynyel van dolgunk. T. i. a 
plasticus anyag diluálására szükséges s a hadroma elemei — 
spirálisán vastagodott falú tracheidák — által vezetett vizet e 
zárt, vastagfalú hüvely még jobban conserválja, bár maguk az 
elemek is úgy vannak alkotva, hogy a magasba hatoló vízből semmit 
se veszítsen el a növény. így még jobban elérik czéljukat. 
Élete módjából következik az is, hog} r levelének szerkezete 
u. n. «homogeneus». A transpiratio redukálását vagy elősegítését, 
a meleg vágj 7 hideg ellen való védekezését e növény azzal éri el, 
hogy levéllemeze a csuklósejtek segítségével hol összezárul, hol 
szétterül, miáltal a levélnek hol színét, hol fonákát éri a napsu- 
gár. Palissad és szivacsparenchyma természetesen így nem is fej- 
lődhetik ki! 
Levelének anatómiai viszonyai tehát határozott xerophyton 
volta mellett szólnak, a mit még jobban megerősít a légzőnyílások 
szerkezete, k. m.-i képe (1. 8. ábra). 
Légzőnyílások csak a levél színén vannak s pedig elég sűrűn. 
Elég gyakoriak a száron is a stomák. Mindkét helyen, úgy a levélen, 
mint a száron megnyúlásuk az organicus tengelylyel párhúzamos. 
K. m.-ben a zárósejteken (1. 8. ábra) epi- és hypobasalis 
cuticularis sarkantyúkat nem látunk, így sem eisodialis, sem opis- 
thialis udvarról nem beszélhetünk. Kissé az epidermis niveauja alá 
van sülyesztve a stoma. A zárósejtek k. m.-ben tojásdadok, sejt- 
üregük nagj'on kicsi, szinte hasítékszerű, a velük szomszédos epi- 
fl ) 1. c. p. 321. Fig. 1. 2. ! 
10 ) = eingebettete Gefássbiindel. 
11) Ezt különösebben azért kell hangsúlyoznom, mert hazai Sesleria-ink 
nem mindegyikénél vannak ily viszonyok. Pld. a S. Heuffleriana főere k. m.-én 
az edénynyalábot alulról, a fonák felől érinti a stereoma. Ez a dolog diagno- 
stieus értékű jellemvonás is sok egyéb érdekes anatómiai tulajdonság mellett, 
melyeknek még csak futólagos megemlítésére sem szoritkozhatom részben a tér 
hiánya miatt, részben mivel tárgyunkhoz már szorosabban nem tartozik. 
■’) - durchgehende Gefássbündel. 
