87 
dermalis sejtek alájuk hajolnak s mint valami rugók, rugalmas 
pántok működnek falaik. Stomákat a laminán kívül találunk a 
föéren, a csuklósejtek közvetlen szomszédságában s ez érthető. 
Hiszen éppen a csuklósejtek működése: collabescentiája illetőleg 
turgorja, — tehát a lamina záródása illetőleg, kiterűlése — a 
stomák pontos működésétől függ egyenesen ! E csuklósejtek a 
transpiratorius orgánumokra ugyancsak rá vannak szorulva ! 
{3) A szár anatómiai viszonyai. — Barázdás szára k. m.-én 
azt látjuk, hogy a kiemelkedő barázdák oka nem más, mint az 
epidermist kidomborító stereoma, mely a szár hajlékonyságát 
okozza ; e periphericus stereoma alatt van az edénynyaláb, melyet 
itt is körül vesz az endodermis s éles határt von a leptoma s az 
azt koszorűzó s a kidomborodást okozó stereoma közt. Centrális 
részén üres a szár, a parenchymaticus sejtek hiányzanak; a cen- 
trális üreg levegőt vezet. S mivel kéregparenchyma-sejtjei chloro- 
phyllumot tartalmaznak, tehát ez orgánum is assimilál, elég gyak- 
ran kiképződve stomák is vannak rajta, melyek azonban semmiben 
sem különböznek a levélen előf or dűlőktől . 
II. Sesleria coerulans Friv. 
x) Levél anatómiája. — Levele fonákán — felületi metszet- 
ben — egyenes vonalban futó, hullámos falú oly epidermalis sej- 
teket látunk (1. 1. ábra), a melyek sokkal hosszabbak mint a 
S. Bielzu levele fonákán levők. így a «törpesejtek» is jóval kevesebb 
számmal képződtek ki. «Törpesejtjei» négyzetesek, köriilbelől egy- 
forma magasak és szélesek. 
K. m.-ben epidermise szintén egy rétegű, de viszonylagosan 
tágabb üregű s vékonyabb falú, mint a S. Bielzii-é ; a levél színén 
sokszor papillásan kidomborodnak. A levél szinén trichomák, papilla- 
szemölcsök nincsenek ! A levél szélén, annak érdekességét okozva, 
visszafelé álló trichomák ill. fogak szintén vannak s 1 — 1 jóval 
kisebb, kurtább s vékonyabb falú trichoma a főéi 1 felett is van. 
De a lamina-n soha sincs. 
Ritkán 2 «törpesejt» van 1 helyett, a mikor is ezek már 
kissé lapítottan négyzetesek, melyek az eredeti kettéoszlása utján 
keletkeztek valószinűleg. . 
A beszakitás ellen biztos védelmet nyújtó «Randbast» itt 
inkább félholdalakú. 
Csuklósejtjei jóval erősebben fejlettek, nagyobbak, szüksége 
is van rá, mert a transpiratiót csökkentő trichomák itt hiányzanak 
igy gyorsabban, biztosabban kell működniök. Mivel a csuklósejtek 
erősen fejlettek, természetesen a közéjük s a levélfonák epider- 
mise közé eső chlorenchyma vékonyabb réteg is, mint pld. volt a 
S. Bielzii- nél. 
Az erősebben kifejlődött edénynyalábjait körítő endodermis 
