Dr. Borovszky Samu szer- 
kesztésében megj elenő Magyar- 
ország vármegyéi és városai 
czímü műnek Pozsony vár- 
megye kötetének botanikai vo- 
natkozású részének ismerte- 
tése. 
A fent jelzett kötetben Po- 
zsony vármegye természetrajzi 
viszonyai czímü fejezetet ol- 
vastam el s abban a botani- 
kai vonatkozású szakaszokban 
szó nélkül nem hagyható hibá- 
kat találtam. 
Ezen szakaszok czélja azt 
gondolom, az volt, hogy a flóra 
képét főbb vonásokkal,, a varie- 
tások és legtömegesebben elő- 
forduló fajok felemlítésével 
röviden vázolja e rész meg- 
írója, de a nem botanikus kéz 
vonásai czéljukat el nem érték 
egészen. 
A czikk írója a 9. lapon a 
12. fejezetben többek között 
említi, hogy, az «élet» Európá- 
ról Dk-ről Eny-felé vándorol. 
Ez ma már így általánosság- 
ban s kellő megszorítás nélkül 
nem áll, ennek ellent mond a 
sok nyugoti eredetű gyomnak 
megfordított irányban való ha- 
ladása, meg befolynak ebbe 
már sokkal inkább a modern 
közlekedési eszközök, a cultura, 
mint a növények spontán tö- 
rekvései. A fenti állítást azzal 
bizonyítja a 10. lapon, hogy 
ha még a hamburgi hegység 
s a Morva folyó jobbparti nö- 
vényzetének némelyike nálunk 
ismeretlen, növény geográfiái 
okok biztosítanak arról, hogy 
ezek nálunk (Pozsonyvm.) is 
meg fognak jelenni. No kérem, 
ha a növények az említett hely- 
in dem in dér Redaction 
Dr. Sámuel Borovszky s er- 
scheinenden Sammelwerke «Die 
Comitate Ungarn’s» ist im 
Bande des Pozsony-er Comi- 
tates auch ein den naturwis- 
senschaftlichen Verháltnissen 
dieses Comitates gewidmeter 
Abschnitt erschienen, welcher 
in botanischer Beziehung meh- 
rere Irrtümer enthált. Dér 
Zweck des den botanischen 
Verháltnissen gewidmeten Ca- 
pitels war — glaube ich — 
durch Aufzáhlung dér Raritá- 
ten und dér durch massen- 
haftes Vorkommen charakte- 
ristischen Arten in grossen 
Ztigen ein Gesammtbild dér 
Flóra zu skizzieren, aber die 
Schilderungen des in dér Bo- 
tanik nicht bewanderten Ver- 
fassers habén dieses Ziel nicht 
ganz erreicht. 
Auf Seite 9 des 12. Capitels 
erwáhnt dér Verf. u. A., dass 
«das Leben» in Európa von 
Südosten nach Nordwesten 
w^nderte; diesel- Satz kann 
lieute im Allgemeinen nicht 
uneingeschránkt bestehen, es 
widersprechen ihm die vielen 
Unkráuter westlichen Ursprun- 
ges, welche in umgekehrter 
Richtung wandern, auch habén 
die Verkehrsmittel, die Cultur, 
einen nicht zu unterschátzen- 
den Einfluss gegenüber dem 
spontánén Wanderungstrieb dér 
Pflanzen. Verf. will den auf- 
gestellten Satz auf S. 10 da- 
durch bekriiftigen, dass wenn 
einige Vertreter dér Flóra dér 
hamburger Berge und des 
rechten Marchufers bei uns 
noch nicht bekannt sind, so 
sprechen doch pflanzengeogra- 
