1/2 
1862- 1863. Nógrád- és Heves- (Eger, Felső-Tárkány) megyék. 
1864 — 1868. Nógrád- (Ipoly-Litke), Heves- (Eger, Lelesz, Mátra- 
Szele. Felső-Tárkány) Borsod- (Nádasd, Tarkő), Gömör- (Zabar) 
Pest- és Békésmegyék. 
1869. Fiume vidéke (Recinavölgy, Cavle) és Krajna (Adelsberg) 
Pestmegye. 
1870. Pestmegye. 
1871. Pest-, Heves- (Mátra), Nógrád- (Somos-Újfalu, Ipoly-Litke), 
Zólyom- (Szliács) és Huny ad- (Petrozsény) megyék. 
1872. Pest-, Krassó-Szörény- (Herkulesfürdő, Álmásvölgy, Anina), 
Temesmegye s a hunyadmegyei havasok. 
1873. Pest-, Heves- (Mátra) megye s 3 ízben a volt Bánság 
(Temes- és Krassó-Szörénymegyék területe (Báziás-Gre- 
benác, Mramorák, Izbistve. Jasszenova, Versecz, Duna völgye 
Orsováig, Herkulesfürdő, Mehádia, Plugova (Arsana - hegy), 
Ó-Szadova, Bisztravölgy-Szarkó-hegy, Uj-Szadova) és Romá- 
nia (Verciorova). Alsó-Ausztria (Semmering) és Stájerország 
(Mtirzzusehlagj. 
1874. Pest-, Temes , Krassó-Szörénymegyék s a hunyadmegyei 
havasok (Retyezát, Pareng). 
1875. Stájerország (Marburg). Tirol (Kufstein, Innsbruck, Trins, 
Franzensfeste, Lienz), Horvát- és Dalmátország (Ogulin, Klek, 
Fiume, Zengg, Vratnik, Otocac, Plitvice, alláni Pljesevica, 
Mersin, nagy Pljesevica, Velebit : Mali-Halan, Sveti Brdo, 
Visejruna, Visociéa, Samar, Satorina, továbbá Kameral- 
Moravica. Ivis-Kapeia, Grbalj, Lepavina vidéke és Arbe 
szigete), Isztria (Monte-Maggiore) és Krajna (Adelsberg, 
Prewald, Nanos-hegy, St.-Peter). 
1876. Horvát- és Dalmátország (Zagreb, Ogulin, Klek, Fűzi ne, 
Bitoraj, Tuhobic, Lepeniza, Javorje ]>od delom, Delnice, 
Visevica, Lökve. Risnyák, Sneánik, Bjela Lasica, Razdolje. 
Mrkopalj, Fiume, Buccari, Portore, Növi, Zengg, S.-Giorgio, 
Rajnac, Pljesevica Krasno mellett, Veglia szigete), Isztria 
(Volosea, Abbázia), Krajna (Nanos). Máramarosmegye 
(M.-Sziget, Gyertyánliget, Guttin, Bréb, Kőhát). Ugyanez 
évben járt Kalocsán is. 
1877. Horvát- és Dalmátország (Liburniai Karst vidéke, Fiume, 
Portoré, Se. S Marco Cirkvenica, Növi, Zengg, Arbe és 
Veglia szigete). Pest- és Békésmegyék (Sárrét). 
1878. Pestmegye. Erdély. Kolos (Székelyó, Vlegyásza), Torda- Ara- 
nyos- (N.-Enyed, Torda), Brassó-, Csik- (Tusnád) megye. 
Békésmegye. 
1879. Pestmegye. Csanád- (Szeged), Békés-, Bács-Bodrogmegye, 
Szlavónia (Karlócza, Vukovár, Cserevics, Szlatina, Papuk). 
Drávapartja (Sellye), Kőrös, Strazilovo, Görgeteg (Horvát- 
ország), Krassó-Szörénymegye. Románia (Verciorova). Erdély 
(Kolosmegye). 
