173 
1880. Pestmegye (Paks), Bars- (Körmöczbánya, Jánoshegyi, Hont- 
(Selmeczbánya), Heves-, Békés- és Biharmegye. 
1881. Pest-, Békés- és Biharmegyék, Fiume, Horvátország (Kameral- 
Moravicza, Brod a/K., Gáspáréi, Cabar, Grbalj, Podhum, 
Kaproncza, Dugarieka, Kamenjak, Jelenje, Platak, Risnyák, 
Sneznik, Velebit: Visoéica és Siljevaéa). Dalmáczia (Pago 
szigete). 
1882. Négy ízben Vasmegyében. Stájerország (Wecksel-kegy), Pest- 
és Hajdúmegyék (Debreczen). 
1888. Pest-, Temesmegye (Temesvár, Mekala, T.-Újlak, Buziás, 
Lippa, Oravica, Versecz, Palán ka). Horvátország (Zagreb, 
Brod a/K, Verbovec, Lepavina, Sestnia). 
1884. Pest-. J.-Nagykun-Szolnokmegye. Szlavónia (Slatina). Horvát- 
ország (Karlovac, Verbovec, Fiume, Carlopago, Ostaria, 
Sladikovac, Lubicko brdo, Badanj). Dalmáczia (Arbe és Pago 
szigete). Csíkmegye. 
1885. Pest-, Ivrassó-Szörény- (Orsóvá) és Szepesmegye (Lubló). 
1886. Pest- (Halas), Békés-, Csanád-, Bács- (Apatin) megyék. Szla- 
vónia (Szerémség, Cserevics, Görgeteg, Strazilovo, Vukovár, 
Zimony). Szerbia (Belgrád, Topcider). Krassó-Szörénymegye 
(Orsóvá). Románia (Verciorova). 
1887. Pest-, Békés- és Biharmegyék. 
1888. Pest- és Békésmegyék. 
1889. Pest- ,Temes-, Krassó-Szörénv m. (Temes-Szlat.ina, Krassó, Új- 
Borlova, Stájeriak, Anina, Oravica, Semenik, Herkulesfürdő). 
1890. Pest-. Liptó- (Liptó-Szt.-Iván, Lucsivna, Babakegység), Szepes- 
(Csorba, Felkai völgy, Barlangliget, Zöldtó, Bélái havasok) 
megye és Biharmegye havasai. 
1891. Pestmegye és a Balaton vidéke. 
1892 Pest-, Turócz- (Stübnya, Blatnica, fáira) és Brassómegve. 
1893. Balaton vidéke. Pest- és, Békésmegye. 
1894. Pest-, Zólyom- (Z.-Brezó, Úrvölgy), Turócz- (Blatnica) megyék, 
Baranyamegye és a Balaton vidéke. 
1895. Pestmegye. 
1896. Pestmegye és a Balaton vidéke. 
1897. Pestmegye. Balaton vidéke. Liptó- (Fenyőháza. Lubochna 
völgye, Cserni-Kamen), Turócz- (Fátra) és Trencsénmegye. 
1898. Pest-, Trencsén- (Rajecz) és Liptómegye. 
1899. Pest- és Szepesmegye (Barlangliget), Bács-Bodrogmegye. 
1900. Pest- és Zólyommegye (Borosznó). 
1901. Pest, Sáros- (Bártfa), Liptó- (Lucski) megye. 
1902. Pest-, Szepes- (Tátra keleti része, Gánócz), Gömör- (Dobsina) 
és Kolozsmegye. 
1903. Kolozs-, Csik- és Háromszékmegye (Élőpatak). 
1904. Kolozsmegye. 
Stilusa mintája volt a természeténél fogva concis, velős 
magyar stílusnak, a majd minden mondatában található eredeti 
