202 
359. Az Abies excelsa sötét övének ékítménye (tíz piros bogyós 
cserje). 
(Dér Schmuck dér dunklen Region dér Fichte, 10 Rot- 
beerige Stráucher.) 
Érd. Lap. 1885, 915—917., 1045 — 1047. old. 
Ref. B. C. 39. 1890, 84. old. 
360. Szúrós bokrok havasainkon. 
(Stechende Stráucher auf unseren Alpen.) 
Érd. Lap. 1885, 1041 — 1042. old. és Földr. Közi. 1885. 
(Au eh französisch.) 
Ref. Ö. B. Z. 1886. 
361. Huszonöt bogyós bokor Alföldünk homokpusztáin. 
(25 beerenfríicktige Strauche auf den Sandpusten des 
Tieflandes.) 
Érd. Lap. 1885, 1043 — 1045. old. 
362. A fehér vagy hegyi juhar egy eltérő alakja. 
(Eine abw. Form. dér Bergahorn). 
Érd. Lap. 1885. 1046 — 1047. old. 
Ref. B. C. 27. 1886, 121. old. 
363. A kazuárbokor (Ephedra distachva L., E. monostachva Sadler.) 
Érd. Lap. 1885, 1151—1153! old. 
364. A szerbtövis ellensége és hazája. 
(Dér Feind, dér doniigen Spitzklette und ihre Heimat.) 
Földm. Érd. 1885, 157 — 158. old. 
365. Az alföldi rónaság egyhangúsága és pirossága. 
(Die Eintönigkeit u. rötliche Farbe dér ung. Tieflandes.) 
Földr. Közi. 1885, 582— 594. old. 
366. A dunamelléki síkok növényzetének megegyezése. 
(Die Uebereinstiimnung dér Yegetation dér Donauebenen.) 
Földr. Közi. 1885, 277—278. old. (Audi französisch 
331 — 332. old.). 
367. Sonklar Károly jeles geograplms, mint magyar botanikus. 
(Kari Sonklar dér ausgez. Geograph, als ungar. Botaniker.) 
Földr. Közi. 1885, 176 — 177. old. 
368. Télizöld bokroeska alföldünk homokpusztáin. (Heliantkemum 
Fumana). 
(Ein immergrünes Stráuchlein auf den Sandpusten des ung. 
Tieflandes.) 
Földr. Közi. 1885, 275—277. old. (auch französisch) és Érd. 
Lap. 1885, 298 — 301. old. 
Ref. B. G. 22. 1885, 275. old. 
369. Hazslinszky: A magyar birodalom zuzmóflórája. (Referátum.) 
Tanáregyl. Közi. Í885. 
370. Levier: Les tulipes de l’Europe. (Referátum.) 
Tanáregyl. Közi. 1885. 
371. Bodobácsok a szőrös daravirágon. (Pyrrhocoris auf Draba.) 
Rovartani Lapok 1885, 108. old. 
