204 
388. Magyarföldi kikirics. (Eine ungar. Zeitlose.) 
Term. tud. Közi. 1886. 482 —485. old. 
389. Hogyan ragosítsuk az állatok és növények autoros neveit? 
(Wie werden die mit Autornamen verseli. Tier u. Pfl. Namen 
dekliniert ?) 
Term. tud. Közi. 1886, 492. old. 
390. Szent László füve (Das Kraut des Heil. Ladislaus.) 
Term. tud. Közi. 1886, 494. old. 
391. Válasz «a magyar tud. nomenklatúra > czímű kritikára. 
(Einwiederung auf die «Die ung. wissensch. Nomenclatur» 
betitelte Kritik.) 
392. Campanula Friwaldszkyi Steudel, Nomenclator botanieus 
1840, II. kiadás, I. köt. 267. old. 
Term. fűz. 1886, 250. old. 
Ref. Ö. B. Z. 1886, 319. old. 
393. Erdély flórájának kis pótléka. (Kleine Beitr. z. Flóra v. Siebenb.) 
M. N. L. 1886, 113—118. old. 
394. és Csató J. : Alsó-Fehérmegye tölgyei. 
(Formáé Quercuum Comitatus Albae inferioris.) 
M. N. L. 1886, 129—135. old. 
395. A Quercus conferta Kit., Qu Haynaldiana Simk., Qu. Hun- 
garica Hub., meg a Qu. spectabilis Kit. ismeretéről. 
Érd. Lap. 1886, 723-740. old. 
396. Quercus hybrida és Qu. decipiens Bechst. 
Érd. Lap. 1886, 472—474. old. 
397. Quercus coriacea Bechst. 
Érd. Lap. 1886, 547—49. old. 
398. Hazánk tölgyei Szerbországban. • 
(Ungarische Eichen in Serbien.) 
Érd. Lap. 1886, 246 — 48. old. 
399. A németországi tölgyek pelyhessége. 
(Die Pubescenz dér deutschen Eichen.) 
Érd. Lap. 1886, 328—29. old. 
400. A Quercus malacophylla bodor levele és gombája. 
(Krausblattrigkeit u. parasit. Pilz von Qu. malac.) 
Érd. Lap. 1886, 336 337. old. 
401. A Tiszafa egylakisága. (Einháusigkeit dér Eibe.) 
Érd. Lap. 1886, 827. old. 
402. A gyalogfenyő boróka fajtái. (Varietáten des Wachholders.) 
Érd. Lap. 1886, 827 — 29. old. 
403. Pinus nigra Arn. var. Banatica Endl. 
Érd. Lap. 1886. 338—341. old. 
404. Negyven bogyós bokor Alföldünk homokpusztáin. 
(40 beerentragende Straucher aus den Sandpusten unseres 
Tieflandes.) 
Érd. Lap. 1886, 337 — 38. old. 
