205 
405. Pondró rágta makk csírázása. 
(Keimung von angefressenen Eicheln.) 
Érd. Lapok 1886, 858. old. 
406. Hogy ragozzuk a fáknak latin elnevezéseit. 
(Wie werden die latéin Namen dér Biiume dekliniert?) 
Érd. Lapok 1886, 659 — 661. old. 
407. Quercus malacophylla Sckur (Vékonylevelű tölgyfa). 
(Quercus malacophvlla Schur, dünnbláttrige Eiche.) 
Érd. Lap. 1886, 30— 39. old. 
Ref. B. C. 26. 1886, 327-328. old. Ö B. Z. 1886, 172. old. 
408. A homoki szömöricze (szömörcze). 
(Rkus Cotinus var. arenaria.) 
Érd. Lap. 1886, 70—73. old. 
409. A slavoniai Qu. conferta meg az alduna melléki Qu. hun- 
garica nem egészen ugyanegy. 
(Die slavonische Quercus conferta u. hungarica von dér 
unteren Donau sind niclit ganz identisch.) 
Érd. Lap. 1886, 228 — 231. old. 
Ref. B. C. 28. 1886, 332. old. Ö. B. Z. 1886, 282-283. old. 
410. A Coronilla Emerus és emeroides cserjék hazánkban (in 
Ungarn.) 
Érd. Lap. 1886, 329-332. old. 
411. Cytisus Heuffelii és Cytisus Xoeanus homokkötő zanótbokrok. 
(C. H und C. Noean. sandbindende Geisskleestraucher.) 
Érd. Lap. 1886, 500—504. old. 
412. Quercus hiemalis Stev. (télilombostölgy) hazánkban meg az 
erdők téli sempervirentiája meg a suska. 
(Qu. hiem. die wintergi'üne Eiche in Ungam u. die Winter 
Sempervirenz dér Walder und die Gálién.) 
Érd. Lap. 1886. 530 — 541. old. 
413. Kérelem hazánk erdészeihez. (Bitté an die Ung. Forstleute.) 
Érd. Lap. 1886, 572 — 73. old. 
414. Coronilla Emerus. 
Érd. Lap. 1886. 575 — 76. old. 
415. A Quercus Hungarica Hubeny legelső forrása. 
(Die erste Quelle von Qu. Hung.) 
Érd. Lap. 1886, 549—552. old. 
416. Ikerrózsa (Zwillingsrose). 
Érd. Lap. 1886, 579. old. 
417. A magvar tölgy gubaesai (Quercus Hungarica Hubeny). 
(Gálién dér Qu. Hungar.) 
Érd. Lap. 1886, 625 — 628. old. 
418. A havasi rózsák (Rkododendronok) helyettesítője az Alföld 
homokján. 
(Ein Vertreter dér Alpenrosen im Sande des ungar. Tieflandes.) 
Érd. Lap. 1886, 661 — 662. old. 
Ref. B. C. 29. 1887, 179. old. 
