271 
Bryologiai adatok a Magas-Tatra Flórájához. 
Közli : Györffy István (Makó). 
I. közlemény. 
(I ábrával) 
A M.-Tátra vonzó területe okozta, hogy flóráját oly sokan 
kutatták s kutatják most is, s amely kutatásnak eredménye az a 
sok megjelent munka, amely e vidék növényvilágára vonatkozik. 
Mohaflórájával is számosán 1 ) foglalkoztak bár — akiknek 
futólagos megemlítése is igen sok időt igényelne — s akik közül 
különösen nagy érdemeket szerzett magának Chalubinski lengyel 
professor két érdemes munkájával 2 ) — mégis általános áttekintést 
nyújtó, munka mindezideig nincs. 3 ) 
Általános áttekintést nyújtó munkát csakis akkor várhatunk, 
amikor az egész terület, annak minden egyes része szorgosan át 
lesz kutatva, ami ez idő szerint még nem mondható. Sok munka 
vár még itt a bryologusra. 
A M.-Tátra mohflorájához szolgáltat adatokat alanti közle- 
ményem, melynek folytatását fogják képezni a később e folyó- 
iratban, esetleg más botanikai lapban közreadandó dolgozataim. 
Úgy hiszem, hiábavaló munkát nem fogok végezni, ha e 
tervem megvalósításába fogva sorozatokban fogom közleni évről- 
évre történő megfigyeléseimet. 
flí * 
•f* ^ 
— Physcomitrella pátens (Hedw.) Br. & Sch. Bryol. eur. I. t. 
3. (1849.) 
A Physcomitrellaceae cleistocarpus családba 4 ,) illetőleg a termé- 
szetes rendszer szerint a Funariaceak : III. Funarieae csoportjába 5 ) 
tartozó Physcomitrella patens-t 6 ) hazánknak nem éppen nagyon 
ismert mohái közé soroljuk. Általában az alacsonyabban fekvő 
helyeken, az alföldi részeken terem. Legmagasabban fekvő termő- 
helye, ahol Molendo gyűjtötte, 350 m. t. sz. f. m.-ban : Bayreuth 
(Bajorország), G. Roth szerint pedig «nicht iiber 350 m.» 7 ) 
Hazánk északi részéből Hazslinszky 8 ) nem ismerte, nem 
gyűjtötte a M.-Tátra környékén sem Limpricht, sem Chalubinski 9 ). 
’) Csak a főbbeket említve : Chalubinski, Czerkawski, Fritze, Hazslinszky, 
Krupa, Limpricht, Zobarzewski, Rehmann, Wahlenberg etc. 
3 ) Grimmieae Tatrenses. Tab. I — XVIII. Varsaviae, 1882. 
— Enumeratio muscorum frondosorum Tatrensium etc. Warszawiae, 1886. 
s ) F. Pax. Grundztige dér Pflanzenverbreitung in den Karpatben. Leip- 
zig, 1898. 
4 ) Limpricht : Laubmoose I. Bnd., pp. 174 — 5., G. Roth : Die europáischen 
Laubmoose I. Bnd. pp. 121—2- 
5 ) Engler-Prantl : Die nattirl. Pflanzenfamilien. I. T. 3. Abt. 216. 
Lief. p. 516. 
6 ) syn. Phascum pátens Hedw, Aphanorrhegma pátens Lindb. 
7 ) 1. c. p. 122. 
8 ) Hazslinszky F. : A magyar birodalom mohflórája. Budapest, 1885. p. 79. 
9 ) Enumeratio muscorum frondosorum Tatrensium etc. Warszava. 1886. p. 4. 
