A M.-Tátra környékén, Szepesbéla határán a «Griindchen» 
nevű részen a «Rohrwiesen»-ek felé, útszéli árokban találtam több 
Physcomitrella patens-i , ugyanazon mohok társaságában, mint 
amilyenben Déván, a Cserna-patak partján Péterfi M. i. t. bará- 
tommal tett együttes kirándulásunkon ez idén (1905, VII/4.) 
gyűjtöttem, t. i. Physcomitrium pyriforme, Pottia s Pleuridium 
subidatum- mai együtt. 
A M.-Tátra környékén való előfordulása már azért is igen 
figyelemre méltó, mert e termőhely eddig ismert elterjedési régiójá- 
nak felső határánál jóval magasabban fekszik, t. i. 650 m. t. sz. 
m.-ban van ! (Katonai térkép, Z. 9. c. XXIII. 1879. szerint.) 
— Pleuridium subulatum (Huds.) Rabenh. 10 ) 
Halaványzöld, el nem ágazó szárán a levelek alul kisebbek, 
a felül levő nagyobbak üstökszerűleg csoportosulva betakarják, 
közrefogják a kurta sétán ülő capsulát. Levelei mereven felfelé 
állnak, kissé teknősen görbültek s visszahajolt szélűek. Széles 
alapból fokozatosan, lassan keskenyedik a csúcs felé a lamina. 
Példáimra Limpricht, 11 ) G. Roth 12 ,) Hazslixszky 13 ) leírása mind 
ráillik, G. Roth habitusrajzának 1 4 ) is teljesen megfelel. 
Azonban példányaimnak levélkeresztmetszeti szerkezete a 
diagnosisokkal nem egyezik' meg. A leírások szerint a lamina a 
levélere mellett kétrétegű, a margó felé pedig helyenként kétrétegű ; 
«Deuter»-eket alűl és felül s oldalt stereoma sarló veszi körül, 
zárja be. 15 ) 
A gyűjtöttem példák leveleiből s pedig lehetőleg különböző 
magasságban készítettem keresztmetszeteket, amelyek eltérő viszo- 
nyokat tüntetnek fel, mint aminőket fentebb említett szerzők 
munkái említenek. 
A levél (1. az ábrát) bármely magasságának k. m.-én mindig 
egyrétegű laminát látunk : a levéllemez sejtjei kördedek, elég vastag- 
falúak. Vagy mind egyenlő nagyságúak, vagy a szélek felé 
kisebbek és kisebbek lesznek, így pld. közel a levéleredési pontok- 
nak k. m.-i képén, amelyet az üstöklevelekből készítettünk (1. az 
1. ábrát), amely esetben a levél ere a lehető legegyszerűbb 
viszonyokat tünteti fel, t. i. mindössze csak három sejt alkotja, 
két nagyobb felül (az 1. ábrán, 1) s a fonák felé egy kisebb 
sejt. Hogy ily kevés sejt alkotja a levél erét a levél tapadási 
pontjához közel eső részeken, annak okát abban találjuk, hogy az 
üstökle vele k sűrűn helyezkednek egymás mellé ; a száron levő 
levelek, mivel ritkábban is állnak, de meg kisebbek is, keske- 
10 ) syn. Phascum subidatum Huds. 
“) Limpricht 1. c. I. Bnd. p. 203. 
1! ) G. Roth 1. c. I. Bnd. pp. 138 — 9. 
13 ) Hazsunszky 1. c. p. 82. 
“) I. Bnd., Taf. VI. Fig. 8, 8d. 
15 ) Limpr. I. Bnd. p. 203. Fig. 79. 
