28 1 
«Lele» felé az u. n. «Tömpös» 
szigeten gyűjtöttem (1905, ok- 
tóber 4.). 1 ) 
Fehéres színű telepén 2-3 
mm. magas, lapított, világos, 
rózsaszínű barázdált nyélen ül 
a vöröses zsemlyesárga színű fe- 
jecske. melynek teteje dom- 
ború. így igen hasonlít valami 
kis kalapos gombá- (Hymeno- 
myces)- hoz. 
Hosszmetszetén a fejecskét 
belül tömör szövetűnek látjuk 
(a Sphyrid iu m- mai összetéveszt- 
hető Baeomyces nemzetségnél a 
feji rész belül üres. laza hypha- 
fonadék tölti ki; ; peripheriali- 
san elhelyezett ascusaiban eg}’- 
sejtű, elliptikus. 2 ) osztatlan as- 
cosporákat 3 ) látunk. 
E heteromericus zuzmó ha- 
zánk több más helyéről isme- 
retes. 
Salsola Káli L.-n élősködő 
Cuscuta 
Általánosan ismeretes tény, 
hogy mily nagy átok, mily 
óriási károkat okoz a lóheré- 
sekben és luczernásokban a 
veszedelméről hírhedt Cuscuta , 
az aranka, melynek több faja 
ismeretes. így általán elterjedt 
a Cuscuta Epithymum Murr, 
C. Trifolii Bábut, és hazánk- 
ban csak a legújabb időkből 4 ) 
Insel, auf lehmigen, nassen Öl- 
tén im Schatten eines Salice- 
tums vegetiert ( 1905. 4. Okt.). 1 ) 
Auf grauweissem Thallus sit- 
zen die 2 — 3 mm. lángén, 
zusammengedriickten, bleichro- 
senfarbigen, gefurchten Stiele. 
und auf diesen sind die röt- 
lich-semmelgelben Köpfchen, 
dérén oberster Teil convex ist ; 
so sieht das Pflánzchen einem 
kleinen Hutpilze ( Hymenomy - 
ces) sehr ahnlich. 
Das Köpfchen besteht, im 
Langsschnitt gesehen. aus einem 
dichten Gewebe von Hvphen- 
fáden (bei dem Genus Baeo- 
myces findet mán in dér Mitte 
einen lockeren Knaul). In sei- 
nen peripherial gelegenen Ascen 
sehen wir die elhptischen, 2 ) ein- 
zelhgen ungeteilten Ascospo- 
ren. 3 ) 
Diese heteromerische Flechte 
ist aus Ungarn noch von mehre- 
ren anderen Standorten bekannt. 
Győrffy 
Cuscuta auf Salsola Káli L. 
Es is bekannt, welch' grossen 
Schaden die Schmarotzerpflanze 
Cuscuta — von welcher wir 
mehrere Arten kennen auf 
den Klee- und Luzernenfeldern 
verursacht. Allgemein verbreitet 
ist C. Epithymum Murr, C. 
Trifolii Babot, und aus Ungarn 
kennen wir erst seit neuerer 
Zeit 4 ) C. suaveolens Ser., über 
9 Hazslinszky : A magyar birodalom zuzmó- flórája. Budapest 1881, pp. 
214 -5. egyenesen Sph- carneum FLK.-nak említi. 
Wahlenberq : Flóra Carpatorum principalium. Góttingae 1814, p. 886 
sub 1305.; Baeomyces rufus. 
3 ) Míg a Baeomyces-nél : «Sporen spindelfönnig, uugeteilt oder undeutlich 
zwciteilig)). P. Sydow 1. c. 
3 ) Spórái 3—4 \> . szél., 7 — 9 hosszúak. 
4 ) Magyar boatnikai Lapok. I. évf.pp. 216 — 220. 
') Ungarische Botanische Blatter I. Jahrg. pp. 216 — 220. 
