282 
ismeretes : C. suavéplens Ser., 
mely utóbbinak biológiai visel- 
kedéséről s általában morpho- 
logiai s anatómiai ismeretéről 
csak most lett a legújabb idők- 
ben világos képünk Károly R. 
munkája alapján. 2 ) 
Jelenleg bennünket a C. Tri- 
folii érdekel. 
A C. Trifolii legközelebbi 
rokona a C. Epithymum-nak, 
annak faj változata ; ez utóbbi, 
amint a rendelkezésemre álló 
— virágos növényekre vonat- 
kozó - csekély irodalmi mun- 
kákból tudom, különféle Papi- 
lionaceán Thesium- on, Mélavn- 
pyrum- on, répán, Calluna- n, 
Thymus- on, 8 ) a C. Trifolii pedig 
a hereféléken 1 ) élősködik. 
A kettőt megkülönbözteti, 
hogy míg a C. Epithymum 
csészéjének foga körülbelül 
akkora mint a pártacsöve, addig 
a C. Trifolii-nál csak feléig 
érnek a kehely fogai. 
Makó környékén a <-Honvéd» 
nevű sziken vegetáló egy Sal- 
sola Káli L.-t teljesen ellepett 
egy Cuscuta-tn], összevissza 
küszálódva, s tömegesen meg- 
rakva virágokkal (1905, X/15). 
A Salsolát ellepő eme Cus- 
cutát pontosabb megfigyelés alá 
véve, kitűnt, hogy kétségtele- 
nül : C. Trifolii Babgt. 
dérén biologische, überhaupt 
morphologische und anatomi- 
sche Verháltnisse wir einge- 
hendere Kenntnisse erst in 
letzterer Zeit durch die Arbeit 
R. Károly’s erhielten. 2 ) 
Diesmal interessiert uns C. 
Trifolii. 
C. Trifolii ist die nachst 
Verwandte, eine Varietát von 
C. Epithymum : diese letztere 
schmarotzt auf verschiedenen 
Papilionaceen, auf Thesium , 
Melampyrum, Calluna . Thy- 
mus ; C. Trifolii hingegen auf 
den Kleearten. 3 4 * * * ) 
Beide unterscheiden sich da- 
lin, dass wahrend bei C. Epi- 
thymum dér Saum des Kelches 
ungefahr so láng wie die Kro- 
nenröhre ist, dieser bei C. T ’ri- 
folii nur die Hálfte dér Lángé 
dér Kronenröhre erreicht. 
In dér Umgebung von Makó 
am s. g. « Hon védi szík» fand 
ich ein Exemplar von Salsola 
Káli ganz bedeckt mit C. Tri- 
folii. Die Kelchzáhne dér auf 
den orangengelben Stengeln 
gruppenweise sitzenden (sehr 
kurz gestielten, im Ganzén 
1 mm. grossen) Blüten sind 
dreieckig, nicht abgerundet ; 
2 ) A Cuscuta suaveolens Ser. anatómiai alapon vett általános biológiája. 
Budapest 1905, pp. 1 — 24. 
2 ) Siehe d. ung. Text p. — sub 2 ). 
3 ) Cfr. Garcke Illustr. Flóra v. Deutschl. p. 421, Magyarország virá- 
gos növényei. Bpest 1903 p. 53. 
3 ) Sie ist noch auf Ballota nigra bekannt, s. Kan.tz «Magyar Növény- 
tani Lapok» (1878) II. p. 148 , wo Simonkai ihren Standort mitteilt. Naeh dem 
Werk "Enumeratio Flóráé Transs.» p. 400 war dies dér einzige Fundort von 
C. Trifolii ÍR Siebenbürgen. 
4 ) Ismeretes még Ballota nigra- n. 1. Kanitz «Magyar Növénytani Lapok»- 
jában (1878) II. p. 148, hol Simonk/u professor közli termőhelyét. «Erdély edé- 
nyes flórájának helyesb. fogl. ez. mű szerint (p. 400) ez az egyetlen ismert 
lelőhelye Erdélyben a C. Trifolii- nak. 
