2% 
fért a typo fauce perigonii 
parce pilosa»), mely miatt külön 
varietást megkülönböztetni nem 
lehet. A szerzők eme megfigye- 
lése nem is egészen helyes, 
mert a lepel torka a legtöbb 
esetben egészen szőrtelen, csu- 
pasz, miről előadó nem egyszer 
győződött meg úgy élő friss, 
mint szárított példányokon. 
(Ref. az elaődó nézeteit egyik 
pontban sem oszthatja, s fen- 
tartja magának, az előadás 
szövegének közlése után saját 
felfogását közzétenni.) 
3. Győrffy István Hyme 
nostylium curvirostre(Ehrh-) 
Lindb. var. B. scabrum Lindb 
újabb előfordulásáról ha- 
zánkban, tekintettel a szár 
és levél anatómiai viszo- 
nyaira » czímű dolgozatát 
SCHILBERSZKY KÁROLY terjeszti 
elő. Szerző eme ritka mohának 
újabb termőhelyét közli hazánk- 
ból és egyúttal szárának és 
levelének anatómiai viszonyait 
ismerteti. 
4. Quint József «A Buda- 
pest melletti Római-fürdő 
Bacillariai» czímú dolgozatát 
ismerteti. Előadó röviden em- 
líti az erre vonatkozó irodal- 
mat, majd beszámol a gyűjté- 
séről és a vizsgálati módokról. 
D. 
Literatur eingeführt hat. Nach 
Meinung des Vortr. ist dér von 
den Verf. gegebene Unterschied 
so gering («differt a typo fauce 
perigonii parce pilosa»), dass 
auf Grund dieses nicht einmal 
eine Varietát unterschieden 
werden könne. Audi sei die 
Beobachtung dér gén. Autoren 
nicht ganz richtig, da dér 
Schlund des Perigons in den 
meisten Palién ganz kahl sei, 
wovon sich derVortr. zu wieder- 
holten Malen an frischem und 
getrocknetem Matéria! liberzeu- 
gen konnte. 
(Ref. kann dem Vortr. in 
keinem dér angeführten Punkte 
beipflichten u. behiilt sich vor, 
seine Bedenken nach Erschei- 
nen des betr. Vortrages zu be- 
griinden.) 
3. Karl Schilberszky legt 
eine Arbeit Stefan Gyó'rffy’s 
«Ueber das neuere Vorkom- 
men von Hymenostylium 
curvirostre B scabrumLindb. 
in Ungarn mit Bezug auf die 
anat. Verh. seines Stengels 
und Blattes» in welcher ein 
néuer Standort dieses seltenen 
Mooses und die anat. Verh. 
des Stengels und des Blattes 
erwiihnt werden. 
4. Josef Quint legt eine 
Arbeit «Ueber die Bacillarien 
des budapester römischen 
Bades» vor, in welcher die 
einschlagige Literatur, das Er- 
gebnis seiner eigenen Samm- 
lungen, endlich die von ihm 
angewendeten Untersuchungs- 
Metoden besprochen werden. 
D. 
