3 i 2 
E rövid ismertetés keretébe, 
sajnos, nem vehetjük fel a dol- 
gozatnak mindazon számos, ha- 
zánk flórájának történetére vo- 
natkozó fontos és érdekes ada- 
tait. kiemeljük, hogy az e 
tárgyról megjelentek közül két- 
ségtelenül a legjelentősebb; az 
ott letett adatokból vont követ- 
keztetések oly általános érde- 
kűéig hogy nemcsak a botanikus 
figyelmét ragadják meg s kötik 
le elejétől végig. 
Győrffy István : Hymenos- 
tylium curvirostre (Ehr.) 
Lindb. var. !í scabrum Lindb. 
újabb előfordulásáról ha- 
zánkban. különös tekintettel 
a szár és levél anatómiai 
viszonyaira Növ. Közi. IV., 
1905, 95 — 100. old. 4 ered. 
rajzzal. 
Szerző ezen a .Magas Tátra 
magyar oldalán eddig nem 
talált mohot a felkai völgy 
u. n. «Granátfalán» találta meg. 
Közleményében e fajnak pon- 
tos anatómiai leírását adja. 
Mágocsy Dietz Sándor: A 
luczfenyő eltorzult toboza. 
Növt. Közi. IV. 1905., 100—101. 
old. (Rajzzal). 
Leírása egy eltorzult toboz- 
nak. melynek pikkelyei fiatal- 
kori alakjukat (csúcsuknak le- 
felé való görbülését) megtar- 
tották. A toboz Máramaros- 
megyéből származik, s az illető 
fán állítólag több évben egymás 
után termett hasonló toboz. 
Leider ist es uns nicht mög- 
lich allé für die Geschichte dér 
Flóra unseres Landes wichti- 
gen und interessanten Daten 
dér Arbeit hier wiederzugeben, 
wir müssen betonén, dass sie 
un tér allén bisher über diesen 
Gegenstand erschienenen die be- 
deutendste ist ; die dórt veröf- 
fentlichten Daten und die aus 
diesen síeli ergebenden Sehliisse 
sind von solcher Wichtigkeit, 
dass sie gewiss das Interessé 
auch nicht Botaniker erregen 
und vöm Anfang bis zum Ende 
fesseln werden. 
Istv. Győrfy : Ueber einen 
neuen Fundort von Hyme- 
nostylium curvirostre var. ,3 
scabrum in Ungarn sowie 
über die Anatomie dieses 
Mooses. Növ. Közi. 1Y. 1 905, 
p. (59)— (61). Mit 4 Őrig. Abbild. 
Yerf. fand dieses von dér 
ungar. Seite dér Hohen Tátra 
bisher noch nicht bekannte Moos 
auf dér Granatwand im Felker- 
Thale. Die anat. Yerh. dieser 
Art werden eingehend erörtert. 
Alex Mágocsy-Dietz : Ein 
monströser Fichtenzapfen. 
Növ. Közi. 1Y. 1905, Beiblatt, 
p. (61) m. Fig. 
Beschreibung eines monstr. 
Fichtenzapfens, welcher bei dér 
Reife die Jugendgestalt dér 
Schuppen beibehalten hat (zu- 
riickgebogene Spitzen). Dér 
Zapfen stammt aus dem Com. 
Máramaros, u. soll dér betref- 
fende Baum mehrere Jahre hin- 
durch solche Zapfen getragen 
habén. 
