345 
A kir. magy. Term-tud. Társ. szakosztályának 1905. 
november hó 8-ikán tartott ülése. 
Sitzung dér botan. Section dér k. ungar. naturwiss. 
Gesellschaft am 8. November 1905. 
1 . Kümmerle J. BÉLAbemutat j a 
Andaházy Szilárd dolgozatát 
egy ('Sajátságos alakú Pinus 
Strobus L.»-ről, melyet a szerző 
a beszterczebányai régi kór- 
házkertben figyelt meg. Ennek 
a törzse az uralkodó szélnek 
irányában van elhajolva. 
2. Kümmerle J.Bél a bemut at j a 
Bezdek József-nek «A szent- 
györgyi Sur-erdő»-ről irt dol- 
gozatát, melyben ezen erdőnek 
növénygeographiai s pliysiogno- 
miai viszonyait fejtegeti. A dol- 
gozatot Pantocsek József dr. 
igazgató úr készítette photo- 
graphiai felvételek illusztrálják. 
3. Schilberszky Károly bemu- 
tatja Győrffy István dolgoza- 
tát «Az Acaulon triquetrum 
(Spruce) C. Müll. hazai el- 
terjedési viszonyairól)). 
4-. Quint József « Pótló ada- 
tok a Római fürdő Bacillaria- 
flórájához)) czímen tart elő- 
adást. Szerző az utóbb közzé 
tett (1. 296. old.) dolgozatának 
megjelenése óta is szorgalma- 
san gy űjtött s sikerült újabban 
még 46 fajt ill. fajváltozatot 
találnia s a budai Paedagogium 
biológiai laboratóriumában fel- 
dolgoznia. Ezen pótlással az 
ó-budai római fürdők Bacilla- 
ria-ílórája 193 fajra szaporo- 
dott, mely közül a római fürdő 
flórájára 185,1 Budapest flórá- 
jára pedig 163 faj új. 
1. E. B. Kümmerle legteine Ar- 
beit Const Andaházy s über 
«Eine eigentümliche Form 
von Pinus Strobus L .» vor. 
Dér Stamm des im Spitalgar- 
ten in Beszterczebánya bef. 
Exemplares ist in dér Ricbtung 
des vorlierrschenden Windes 
gekrümmt. 
2. E. B. Kümmerle legteine Ar- 
beit Jós. Bezdek’s über «Den 
Schur-Wald bei Szt.-György>> 
vor, in welcker die pflanzen- 
geographischen u. physiogno- 
mischen Verhaltnisse dieses 
Waldes besprochen und durcb 
von Herrn Direktor Dr. Jós. 
Pantocsek angefertigte Photo- 
graphien erlautert werden. 
8. K. Sciulberszky legt .eine 
Arbeit István Győrffy's «Über 
die Verbreitung von Acaulon 
triquetrum (Spruce) C Müll. 
in Ungarni) vor. 
4. Jós Quint hált unter dem 
Titel eNachtrag zűr Bacilla- 
rienflora des Römerbades» 
(bei Altofen) einen Vortrag. 
Verf. hat seit dér Publication 
seiner Arbeit über dieses Thema 
(vgl. p. 296) fieissig gesammelt : 
er teilt als Ergebnis seiner Auf- 
nahmen u. im biolog. Labora- 
toriumdesbudaerPaedagogiums 
durchgeführten Bearbeitung 46 
neue Arten resp. Varietáten 
von dórt mit. Mit diesem Nach- 
trag ist die Zahl dér Vertreter 
diesel - Flóra auf 193 gestiegen, 
von welchen 185 für die Flóra 
des römischen Bades, 163 aber 
