20 
A Hymenostomum squarrosum Bryol. germ. külföldön is ritka 
mohafaj 12 ). 
Hazánknak eddigelé egyetlen egy pontjáról ismeretes, t. i. 
Déva mellől : «a Füstös-gödör nevű szakadék szélein vakond- 
túrásokon » — közli Péterfi 13 ), mely első termőhelye volt e mohá- 
nak hazánk területén. 
Második termőhelye a Magas-Tátra környékén van. 
Gyűjtöttem Barlangliget felé, «Sárberek» (-Sarpanyecz) 
mellett, fenyves szélén, puszta földön 1904 VIII/H-én. 
E vidéken eddig senki sem gyűjtötte. 
A Magas-Tátra s általában a magyarországi rész flórájára új ! 
— Fissidens decipiens De Nőt. 14 ) cfrct. 
Ezt a tekintélyes - 5 cm. magas — nagyságú mohát min- 
dig szikláról gyüjthetjük, a mi fontos ismertető bélyegül szolgál 15 ) 
Egyforma széles 16 ) levele margója egyenetlenül fogazott 17 ), mely 
fogazottságot a levél szélén levő szegélysejtek (Randzellen) ma- 
millosusan való kitüremkedései (1. tábla 2. ábra) okozzák. 
Igen érdekes viszonyokat tüntet fel a levél k. m.-ben, melyet 
a tábl. 3. ábrája mutat. Ha a levélből középen alól készítünk 
metszetet — ismeretesen 3 lemezt látunk ; 2 normális levéllemezt 
(1. tábl. 3. ábra /, 2), ezeket hívjuk lamina vera 18 -k-nak, melyek 
egymással párhuzamosan futnak, illetőleg egyesülnek egy lemezzé 
a levél közepén túl 19 ). 
A levél-ere erősen fejlett, a fonák felé hatalmasan kidombo- 
rodó ; e fonákon van a nemkülönben erősen fejlett «lamina dorsa- 
lis» 20 ) (1. tábl. 3. ábra 3). Szöveti alakulásuk a következő : 
A «stengelreitend» ai ) lamina vera (1. tábl. 3. ábra 7., 2.) egy 
sejtrétegú, négyszegletes, kerekded sejtjei nagyon vastag falúak; 
a két lemez nem egyenlő hosszúságú — mint tudjuk — az 
egyik, t. i. a naptól elfordított, tehát substratum felé néző — 
valamivel rövidebb. 
A lamina dorsalis - 1 (1. tábl. 3. ábra 5) szintén négyszegletes kerek- 
ded, vastagfalú sejtek alkotják, amely különben egyrétegű — vagyis 
sejtlap szokott lenni — a mi esetünknél a sporadice fellépő 22 ) 
ama jelenség constatálható, hogy helyenként két rétegűvé válik. 
12 ) Limpr. I. p. 226. 
13 ) Adatok Erdély lombos moliflorájához. Magyar botanikai Lapok II. 
(1903.) évf. 9-10. sz. p. 288. 
14 ) De Notaris in Piccone: Elencodei Muschi di Liguria. Genova 1863. No. 181. 
“) Péterfi : Újabb adatok hazánk lombos moháinak ismeretéhez. — 
Növénytani közlemények. 1902. I. k. 2. f. 
1C ) G. Roth : Die europáisehen Laubmoose I. Bnd. Taf. XXVI. Fig. la. 
17 ) Cfr. Limpricht 1. c. I. Bnd p. 452; G. Roth 1. c. 1. Bnd p. 381. 
>') syn. auriculae, lamina horizontális, duplicatur. 
l9 ) Ez a Fortsatz, abnorme Spreite, lamina apicalis, lamina verticalis. 
2 °) Nat. Pflanzenfam. 212. Lief. p. 351. syn. Dorsalflíigel, Rtickenspreite. 
21 ) Cfr. Limpricht 1. c. I. Bnd p. 422; Natlirl. Pflznfam. 212. Lief. p. 351 ; 
G. Roth 1. c. I. Bnd p. 367. 
2 ' * 2 ) Limpricht 1. c. I. Bnd. p. 452. 
