Úgy a lamina vera, mint a I. dorsali's sejtjeiben nagyszámú 
kerek chloroplastist találunk, a melyek úgy tele zsúfolják a sejtek 
lumenjét, hogy szinte átlátszatlanokká válnak. 
Igen érdekes alakúlású a levél ere, melyet a 3. ábránk tüntet fel. 
A levél erét kívül apró, kerek, egyrétegű, igen vastag réte- 
ges falú epidermis borítja, amely csak 2 oldalt, kívül fedi és védi 
a levél erét. A levólér közepén hatalmas nagy, vastagfalú sejtek, 
az u. n. «Deuter»-ek 23 ) foglalnak helyet, melyek ketté osztják a 
Jevélér szövetét; előre felé folytatódnak a lamina vera, hátrafelé 
l. dorsalis különben alak és nagyságban velők megegyező sejtjei 
vonulatában. A «Deuter» sejtek két sort képeznek; jobbra, balra, 
tehát a vezető parenchyma sejtek 2 *) két oldalán, s az epidermis 
közt egy tömör szövettestet találunk beilleszkedve, melyet nem 
2 (l)-soros 25 ) mechanikai szövet alkot, hanem négy soros is! Ezt a 
vezető parenchyma sejtek és epidermis közé ékelt stereoma köteget 
valódi háncssejtek alkotják, amelyek polyedricusak, apró üregűek, 
réteges vastag falúak, a melyek világos czitromsárga színüknél és 
erős fénytörésüknél fogva első tekintetre szembetűnnek. A levél 
mechanikai elemeinek eloszlási viszonyai tehát olyanok, mint pld. 
a Systegium crispum , 2U ) vagy a Barbula inclinata 27 akár a Didy- 
modon rufus 26 )- nál, azzal a fontos el nem hallgatható különbséggel, 
hogy míg a Fissidens- nél verticalís, az imént említett mohoknál 
horizontális elhelyezkedésű a jelző sejtek rétege: ilyenformán a 
Haberlandt felállította 29 ) csoportok közül a II-ba tartozik a Fissi- 
dens decipiens. 
A «jelző»-se,tek sora összeköttetésben áll a lamina dorsalis 
sejtjeivel két parenchymaticus sejtnek a közvetítésével, melyet 
Lorentz «Einfügungszelle» neve alatt vezetett be a tudományba 30 ) 
s amelyet használ még céllula coniunctiva név alatt 31 ) s amelyet 
ábrámon, hogy feltűnővé tegyem. -}- ekkel jelöltem meg. 
A Fissidens taxi fold us- nál. Lorentz beható vizsgálataiból 
tudjuk, mindig egy cédula coniunctiva van, csak ritka esetben talált 
kettőt kifejlődve, 82 ) mely különben «in dér Regei ungetheilt bleibt* . 3S ) 
Ugyancsak Lorentz utal arra, hogy a Fissidens adiantfmdes- 
nél nem egy «Einfíigungszelle» van, hanem mindig több! 34 ) 
A Fissidens decipiens pedig — tudjuk — hogy annyira rokon 
2a ) Lorentz: Grundlinien etc. p. 12. 
24 ) = duces, Deuter (Lorentz). 
25 ) Limpricht 1. c. I. Bnd p. 452. 
26 ) Lorentz: Grundlinien etc. Tat. XXI. Fig. 2 (s. 
F) Lorentz: Grundlinien etc. Tat. XXIII. Fig. 32 (s. 
- 8 ) U. ott. Taf. XXII. Fig. 23 fs. 
**) Haberlandt: Beitrage etc. p. 370. 
30 ) « Moosstudien a Leipzig 1864. 1. Stúdión Uber Bau ur.d Entwicklungs- 
geschichte dér Laubmoose. pp 11—14. 
31 ) Lorentz: Grundlinien etc. p. 4í). 
32 ) Lorentz: Moosstudien etc. Tab. II. Fig. 10... Fig. 17. /<,. 
33 ) Lorentz: Moosstudien etc. p. 16. 
34 ) Lorentz : Moosstudien etc. p. 16. ; Taf. III. Fig. 17. 
