119 
•azonos felfogását a Term. Tud. Közi. 1904. évi. 460. old. tette 
közzé, ügy látszott, mintha evvel a kérdés végleg el lett volna 
döntve, Filarszky dr. úr saját felfogását azonban egy újabb « Kétes 
nevű Crocusaink» címen a kir. m. természettudományi társulat 
1905. év május hó 30-án tartott előadásban ismét érvényre akarta 
juttatni (megjelent kivonatban a Növénytani Közlemények 1905. 
évfolyam 118. oldalán) s különböző szerzőkre való hivatkozással 
kísérletté támogatni. 
Az igen tisztelt szerző úr remélem nem fogja rósz néven 
venni, ha a cikkem címében megnevezett fajok nomenklatúrájára 
vonatkozó felfogásomat most állítom szembe az övével, s a kérdés 
végleges eldöntését egy részrehajlatlan harmadikra bízom, a kinek 
alkalma lesz az általunk felhozott érveket felülbírálni. 
Nézetem támogatására az eredeti forrásokra kell visszamennem 
(Filarszky tanár úr előadásában is hivatkozott ilyenekre, közlemé- 
nyében azonban nincsenek idézve), s a Crocus byzantínus első Liáné 
utáni, tehát nomenklatúra szabályaink értelmében érvényes forrá- 
sául Curtis Botanical Magazine-jét találom, melynek XXVII. köte- 
tében (1808) a 1111. a Crocus moesiacust ábrázoló képhez csatolt 
szövegben, melyben «G.» (Gawler Kér) a Crocusok áttekintő táblá- 
zatát adja, a következőket olvashatjuk: 
Crocus byzantínus Nobis 
Crocum montanum III. Clus. 1. c. (Hist.) 1. 4. 209. 
Crocus byzantínus argenteus Park. Pár. 1 68 tab. 169. f. 3. 
Ebből világosan kitűnik, hogy G. Kér leírás nélkül közzé 
tett neve első sorban Clusius « Crocum montanum III. Hist. p. 209 » 
néven leírt s lerajzolt növényére vonatkozik. Clusius képe (melyet 
könnyebb hozzáférhetősége miatt itt nem reprodukálunk) már most 
egy a C. banaticus Gay-íóI (C. iridiforus HEUFF.-től) teljesen eltérő 
növényt ábrázol, a hozzá tartozó szöveget e cikk 114. oldalán 
teszem közzé, ebből s a képből kétségen felül való, hogy Clusius 
Crocum montanum III. -ja egy a levelek fejlődésével egyidejűleg 
, virító sáfrány faj, melynek belső lepelsallangjai a külsőknél csak 
csekélységgel rövidebbek, melynek virágja más színű, bibéje más 
alakú s színű, levele, hagymája, tűnicá-ja, virágzata más, szóval 
teljesen ki van zárva, hogy Clusius Crocum montanum Ill.-ja a mi 
('rocus banaticus GAY.-unk legyen. 
A Crocus byzantínus megfejtésénél másodsorban IvER-nek 
második idézetét kell tekintetbe vennünk. Czikkem 115. oldalán 
szószerint idézem Parkinson «Paradisi in sole terrestris» című 
művének könyvtáramban levő első kiadása (1629) 168. oldalán 
található szöveget, s a 116. oldalon adom photographiai másolatát 
az e műben ábrázolt Crocus Byzantínus argenteus- nak. 
E szerint Parkinson Crocus byzantinus-a egy a levelek teljes 
kifejlődésekor virító sáfrány, melynek virágja, levele, de még 
hagymája is a Crocus banaticus GAY.-étől teljesen eltér, úgy hog\ T 
