129 
(Grecescu. HD.). 
Az A. toxicum gyakran óri- 
ási, öles nagyságúra megnő. A 
megkésett őszi példák virága 
kalaványabb, vékonyabb szö- 
vetű (Propasta, Vleduska). A 
porzószál szőrözete nem min- 
den példán van meg egyfor- 
mán. Gyakran többé-kevésbbé 
hiányzik. Egyes virágokon a 
szélső porzók némelyike sző- 
rös, a belsők kopaszok. A por- 
zószál szőrözeti viszonyai álta- 
lában az illető individuum sző- 
rözetének fokától függenek. A 
míg az A. panieulatum a Ke- 
resztényhavason szedett fiatal 
példák tanúsága szerint (való- 
szinüleg az A. Degeni-xe\ egye- 
temben) kezdettől fogva kopasz 
és csak a virágzata szőrös, az 
A. toxicum , bosniacum, diaboli- 
cum és a következő Schurii 
szára gyakran tetőtől-talpig 
szőrös lehet. E mellett ezek a 
fajok általában erőteljesebb ter- 
metűek. 
Beck G. FI. Südbosn. 1891, 
101. (343.) Reichb. 111. Acon. 
képe alapján írja le az A. toxi- 
cumot , kiemelve néhány olyan 
részletet, melyet Reichb. leírása 
nem említ. Ez a leírás egyes 
pontokban eltér a fentebbitől, 
ami annál fontosabb, mert az 
A. Schurii G. Beck helyes 
megítéléséhez szükségünk van 
az A. toxicum bélyegeinek pon- 
tos ismeretére. 
Az eltérő részletek Beck le- 
Peatra maré (Degex, HD.), 
territórium Romániáé: Sinaia 
A. toxicum wird oft sehr 
hoch, bis klafterhoeh. Verspa- 
tete Herbstexemplare habén 
blassere Blüten mit dünneren 
Bliitengebilden (z. B. in dér 
Propasta und dér Vleduska am 
Königsstein). Die Behaarung dér 
Staubfiiden ist auch nicht an 
allén Exemplaren gleich, sie 
fehlt oft mehr oder weniger. 
bei eizelnen Blüten ist von den 
randstándigen Staubfáden dér 
eine oder dér andere behaart, 
die inneren aber kahl. Die Be- 
haarungsverhaltnisse derStaub- 
fiiden bíingen im Allgemeinen 
mit dem Behaarungsgrad des 
betr. Individuums zusammen. 
Wáhrend junge Exemplare des 
A. panieulatum vöm Schuler 
vöm Anfang an kahl und nur 
an dér Inflorescenz behaart 
sind, ist dér Stengel des A. 
toxicum , bosniacum , diabolicum 
und des folgenden Schurii oft 
von dér Basis bis zűr Spitze 
behaart. Dabei sind diese Al- 
tén im Allgemeinen von star- 
kerem Wuchse. 
G. v. Beck beschreibt (FI. v. 
Südb. 1891 p. 101 (343) A. 
toxicum nach dér Abbildung 
bei Rchb. 111. Acon., wobei er 
einige Details hervorhebt, wel- 
che in dér Beschreibung Rei- 
chexbach's nicht erwahnt sind. 
Diese Beschreibung weicht in 
einigen Punkten von obiger ab, 
was umso wichtiger ist, als 
wir zűr Beurteilung des A. 
Schurii G. Beck dér genauen 
Kenntnisse dér Merkmale des 
A. toxicum dringend bedürfen. 
Die Abweichungen in den De- 
9 
facsusztató mentén : Z. Zsák HSK.), 
Yladecz (Römer, HW.). Transit in 
