134 
helyről hitelesen megállapítani, 
ehhez a fajhoz vagy valame- 
lyik rokonához tartozik-e. Ma- 
gam e növényt Erdély követ- 
kező helyeiről láttam: 
zahlreichen Angaben aus Un- 
garn dér Revision bedürftig, 
ob sie tatsáehlich zu dieser 
Art oder aber zu einer ihrer 
verwandten Arten gehören. leli 
selbst habé diese Art von fol- 
genden 
gesehen : 
Orten 
Siebenbürgens 
Comit. Hunyad: Páréiig (Siwonkai, HS.) ; com. Szeben: 
Schauta (Ormai, HS.), Nagy-Szeben mellett (Kotschy HMN.); com. 
Fog avas : sine loco ind. (G. Wolff HSK., HW.) ; com. Brassó: 
Keresztényhavas (Walz, HŰK.); com. Kolozs: Vlegyásza (Simonra i 
HS.). Sine loco speeiali «in alpibus Transsilv.» : Fuss HSK. 
Az A. cernuum nevének al- 
kalmazása ellen súlyos kételyek 
merültek fel, melyekkel végre 
le kell számolni: 
Gégén die Anwendung 
des 
Namens A. cernuum sind in 
neuerer Zeit schwere Beden- 
ken aufgetaucht, mit welchen 
schliesslick doch einmal abge- 
Az A. cernuum Wulf. ap. 
Koelle Spicil. acon. (1787) 17. 
leirása ugyanis egyáltalában 
nem illik rá erre a növényre 
és azt a gyanút kelti, hogy itt 
egy napelloideáról van szó. Va- 
lóban majdnem szó szerint meg- 
egyezik az A. tauricum Wut.f. 
1. c. p. 15. leirásával. Ha a 
meg nem felelő leírástól a sy- 
nonymához (A. Lycoctonum 
Vili. coma nutante Clus. hist. 
rar. pl. 2. p. CXVII. II. VIII.) 
fordulunk, — azt már Reichen- 
bach kiveszi az ő A. cernuumá- 
nak fogalmából és egy napel- 
loideára vonatkoztatja, de nem 
jár el következetesen, mert Clus. 
és Koelle leírásai, ha talán 
nem is egyazon növényre vo- 
natkoznak, mert Clusius növé- 
nye itáliai, Wulfené a Taue- 
rek-ből való, több helyt szó 
szerint, abban pedig kétségte- 
lenül födik egymást, hogy mind 
a kettő napelloidára illik. 
CLUsiusidézetét Reichenbach egy 
napelloidához vonja, mely ko- 
rechnet werden muss. 
Die Beschreihung des A. cer- 
nuum Wulf. bei Koelle Spicil. 
Acon. 1787 p. 17 passt niim- 
lich absolut nicht auf diese 
Pflanze und erregt den Ver- 
dacht, dass damit eine Napel- 
loide gemeint sei. Und in dér 
Tat passt sie Wort fúr Wort 
auf A. lauricum Wulf. 1. c. p. 
15. Wenn wir nun von dér 
nicht passenden Beschreihung 
auf das Citat übergehen (A. 
Lycoctonum VIII. coma nutante 
Clus. hist. rar. pl. 2. p. CXVII. 
II. VIII.), so hat dieses schon 
Rchb. aus dem Begriffe seines 
A. cernuum ausgeschaltet und 
auf eine Napelloide hezogen ; 
doch ist er hierbei nicht con- 
se<pient vorgegangen, weil sich 
die Beschreibungen Clusius’s 
und Koelle’s, trotzdem die 
Cuusiussche Pflanze aus Italien 
stammt, die Wulfen’sche aber 
aus den Tauern, stellemveise 
wörtlich decken. insbesondere 
aber kehien Zweifel zulassen. 
dass sie beide auf eine 7\ 'cipel- 
