megjegyzéseire utalnom, a hol ezek a szerzők az érvek nagy részét 
összeállították s az azokból elfogulatlanul vonható következtetése- 
ket oly helyesen állították fel. hogy azokhoz nincsen mit hozzá- 
tenném vagy elvennem. 
Mindkét szerző következtetéseinek értékét emeli az a körül- 
mény, hogy oly tudósok tollából erednek, a kik az anatómiai mód- 
szer rendszertani alkalmazhatóságát igen sok esetben maguk tanul- 
mányozták s a hol sikerrel lehetett, alkalmazták is s a kiknek 
tanulmányaik közben bő alkalmuk volt, mások eféle munkálkodá- 
sát is felülbírálni. 
Gilg idézett e munkájában számos példára hivatkozva, 
kimutatta, hogy mily hibás következtetésekre vezetne az anatómiai 
módszer kizárólagos alkalmazása. Hiszen eléggé ismert tény az, 
bog} 7 nem minden növénycsoportnál esik össze az anatómiai különb- 
ség a morphologiai különbségekkel. Mily eltérések találhatók e 
tekintetben p. o. a Gramineák-nál ! (L. Schwendener, Mech. Prinzip 
s a Sitzb. d. Akad. d. Wiss. Berlin 1890. közzétett dolgozatát !) 
Sőt az anatómiai bélyegek nemcsak egy -ugyanazon nemzetségnél, 
egy-ugyanazon fajnál, de még egy-ugyanazon egyednél, sőt egy- 
ugyanazon szervnél is eltérhetnek (p. o. a Drabdndl a levél felső 
részének eltérése az alsó résztől : Gilg, i. h. 561 . o.) 
Nem fogadhatom el a szerzőnek azon állítását sem, hogy 
«A növényfajt mai nap már nem tekintjük úgy, mintha 
szisztematikai jellemvonásait véletlennek köszönhetné, hanem 
a külső fajilag jellemző alakon belül fajilag jellemző 
fiziológiai működést is tételezünk fel. » 
Igaz, hogy a Természet ugyanazon ezéljait sokféle módon éri el s 
a physiologiai működések tényleg néha fajilag is különböznek (p. o. 
vízi s szárazi fajok), de az esetek legtöbbjénél mégis azonosak , 
vagy legalább is csoportonként azonosak , s így állíthatjuk, hogy a 
Természet a physiologiai működésnek fajilag vagy fajonkint jel- 
lemző felaprózásáig el nem ment. így a téves praemissa-ból vont 
következtetés sem lehet helyes s nem tételezhetvén fel «fajilag 
jellemző» physiologiai működést, nem tételezhetjük fel az anató- 
miai bélyegeknek fajilag való jellemzőségét sem. 
Ezek után a szerző befejező mondatát, hogy 
«az összes növényeknek anatómiai szerkezet alapján való 
meghatározását legalább elvileg lehetségesnek kell val- 
lanunk)) 
s azt a czikkének 22. oldalán kimondott «elv»-ét, hogy 
«a mely növény szisztematikailag egyáltalán biztosan meg- 
határozható, ugyanazt egyes szervének anatómiája alapján 
is meg lehet határozni)) 
szintén el nem fogadhatom s ismételve (1. Magy. Bot. Lap. III. 
1904-, 168. old.) azon meggyőződésemnek kell kifejezést adnom, 
hogy az anatómiai bélyegek csak kiegészítő részét képezik azon 
tulajdonságoknak, a metyek alapján a növényrendszerben külön- 
